CÉL Tudjuk, hogy a piramisok az ókori egyiptomi fáraók (vagyis királyok) sírhelyeiként épültek, hogy megkönnyítsék útjukat az égbe. Haláluk után a fáraókat mumifikálták, majd a testet egy fakoporsóba helyezték, azt pedig egy kőből készült szarkofágba tették. A fáraót a túlvilágon szükséges tárgyakkal temették el: ezek között voltak háztartási kellékek és értéktárgyak is. A fáraók nemcsak azért építették a piramisokat, hogy sírhelyül szolgáljanak, hanem a hatalmuk kifejezéseként is. FELHASZNÁLT ANYAGOK Tudjuk, hogy a piramisok elsősorban mészkőből készültek, de gránitot, habarcsot, bazaltot és sarat is felhasználtak az építés során. Egyiptom Terkep. Egy átlagos kőtömb 2, 5 tonnát nyomott, és rengeteg kőtömböt uszályon szállítottak a helyszínre az akár 800 km-re levő bányából. Arról még mindig viták folynak, hogy hogyan emelték a kőtömböket a helyükre. A nagy piramis építéséhez kb. 5, 5 millió tonna mészkövet használtak fel, így tízszer nehezebb a világ legmagasabb épületének számító Burdzs Kalifánál. MUNKA Tudjuk, hogy több tízezernyi munkás építette a piramisokat, bár a pontos számuk megállapítására nincs módunk.
Utazzon vissza az időben Közel 5000 éve, Memphisz ősi városa mellett az egyiptomiak piramisokat emeltek királyaik sírja gyanánt. Ezek az emlékművek ma még mindig állnak Gíza városában. A felfedezésükhöz nagyítsa a térképet. Egy behemót építése: a Gízai Nagy Piramis FELHASZNÁLT KŐTÖMBÖK SZÁMA 2 300 000 ÉPÍTÉS IDŐTARTAMA (ÉV) 20 Az igazság kiásása Az egyiptológusok és archeológusok már évszázadok óta tanulmányozzák a piramisokat, azok történetének nagy része azonban máig ismeretlen. Hogy mit tudunk biztosan? A PIRAMISOK TÖRTÉNETE Tudjuk, hogy az első piramis építése i. e. 2600-ban kezdődött a negyedik dinasztia idején. Egyiptom történetében 31 dinasztia uralkodott az országon. A negyedik dinasztia az ókori egyiptomi királyság idején, i. Ókori Egyiptom - Ókori Idővonal. e. 2613 és 2494 között uralkodott, Kleopátra királynő előtt 2500 évvel. HELYSZÍN Azt is tudjuk, hogy a piramisokat Memphis városától nem messze építették fel. Memphis volt a negyedik dinasztia fővárosa, és a fáraók lakhelye. A város közelsége a Nílushoz megkönnyítette az építőanyagok elszállítását a gízai nekropoliszhoz.
Nehéz pontosan meghatározni, hogy mikor jelentek meg az emberek a Nílus völgyében, mindenesetre az első paleolitikus kőeszközöket mintegy kétszázezer évesre lehet becsülni. Jóval később, a neolitikumban, tízezer évvel ezelőtt a pásztorkodó életformát és a kezdetleges mezőgazdaságot gyakorló népesség már letelepedett a Líbiai-sivatagban, a Nílus deltában, a Fajjúm-oázisban, és Felső-Egyiptomban. A mind szárazabbá váló éghajlat arra kényszerítette ezeket a közösségeket, hogy egyre inkább a Nílus közelébe húzódjanak, ahol az első városkezdemények kialakultak. Az egyiptomi történelemnek ezt a szakaszát predinasztikus kornak nevezzük. A népesség két központ felé csoportosult: az egyik északra, a Delta vidékre, a másik délre, Hierakónpolisz közelébe. A dombordíszműves sminkpaletták szerint számos király uralkodott délen, köztük Narmer és a Skorpió király. Okostankönyv. Narmer, a predinasztikus kor utolsó uralkodója meghódította Alsó-Egyiptomot, és számos csata után egyesítette a két országrészt. Utódja, Hórusz-Aha, aki talán a legendás Ménész fáraóval azonos, megalapította az I. dinasztiát.
(A kifejezés a görög dünaszteia, azaz uralom szóból ered. ) Az ún. "Narmer paletta". A Két Föld egyesítésének egyik bizonyítéka. A paletta egyik oldalán Narmer legyőzi Alsó-Egyiptom seregeit, a másik oldalon a győzelem után pedig már mindkét országrész koronája a fején van. Az első két dinasztiát thiniszi néven is emlegetik, mert Manethón görög történetíró szerint, aki harminc egyiptomi dinasztiát határozott meg, ennek a kornak a királyai Thisz vagy Thinisz (Tjeni) városából származtak. Thisz nyomát eddig még nem sikerült fellelni, de minden kétséget kizáróan Abüdosz (Abedzsu) környékén volt. Ménész uralkodásával kezdődött a protodinasztikus- avagy thiniszi kor, amely csaknem három évszázadon át - a i. e. harmadik évezred elejétől i. 2670-ig - tartott. Ménész uralma alatt alapították meg a második fővárost; Memphiszt (Ineb Hedzs, Men-nefer), hogy az északi terület jobban ellenőrizhető legyen, mint az innen 600 km-re délre fekvő Hierakónpoliszból (Nekhen). Ezért jött létre Memphisz, a Fehér fal városa, (célzásként talán a Nílus áradásától védő gátra), mely később az Óbirodalom fővárosa lett.
Az erősen széttagolt ország összetartozásának hangsúlyozására Memphiszben tartották a koronázási szertartásokat. Ezek a rítusok hamarosan nagyon bonyolultakká váltak, és a királyság egyesítő erejét voltak hivatottak kiemelni. Ménész személyéről alig maradt fenn adat, mégis feltételezhető, hogy több háborút is kezdeményezett a núbiaiak és a líbiaiak ellen, és uralkodása alatt rendszeres kereskedelmi kapcsolat alakult ki Egyiptom és Kis-Ázsia országai között. A királyt Abüdoszban temették el, ahol az I. dinasztia összes uralkodója és a II. dinasztia két királya is nyugszik. Ménészt Dzser, majd Dzset követte a trónon. Utóbbit kígyó királynak is nevezik, mert sírkövén kígyó látható. Utána még további három király uralkodott. Ka volt az I. dinasztia utolsó uralkodója. Ezt követően az ország súlyos válságba került, belső elégedetlenség és zűrzavar ütötte fel a fejét, egészen Hotepszekhemui trónra lépéséig, aki megalapította a Deltából származó II. Ellentétben az elsővel, a II. dinasztia nem tudta fenntartani az ország egységét, amelyet újra két király - az egyik északon, a másik délen - kormányzott, egészen Kaszekhem Hierakónpoliszban tőrténő megkoronázásáig.
A sírok az élők, nem pedig a holtak számára vannak. Nyújtanak nekünk valamit, amire összpontosíthatunk, a tudat helyett, hogy a szerettünk a föld alatt rothad. A holtakat nem érdeklik a frissen vágott virágok és a faragott márványszobrok. Apa három hónappal azelőtt, januárban halt meg a bányaszerencsétlenségben, emberemlékezet óta nem volt olyan ítéletidő. Az elvesztése felett érzett tompultság helyét a semmiből előrontó fájdalom vette át, ilyenkor összegörnyedtem, a testemet rázta a zokogás. Először láttál valakit meghalni? Nehéz, ugye? Fájdalmas, ugye? "Ezt tehettem volna, azt tehettem volna... " Csak a megbánás van az elmédben. Barát, ismerős elvesztése - vigasz.hu. Az egyetlen dolog, amit mi élők tehetünk, hogy megőrizzük őket a szívünkben. ) Nem kell visszatartanod, sírj, ameddig akarsz. Nem kell szégyellni a könnyeket, amiket másokért hullajtunk. Csókolok egy hideg kezet, Zokogástól reszket vállam: Azt hittem: hűtlen, rászedett, Pedig csak engem szeretett S szive repedt meg utánam. A halál azért oly iszonyú a szívünknek, mert egy halhatatlannak érzett valakinknek a semmibe törését látjuk csupán.
Nagy Zoltán Váratlanul ért a halál Búcsú nélkül mentél el. Aludd szépen örök álmod Soha nem feledünk el. Számunkra Te sohasem leszel halott Örökké élni fogsz mint a csillagok Drága jó szívét, két dolgos kezét Áld meg Atyám. S mi köszönjük, hogy ő lehetett a mi Édesanyánk/édesapánk. Barát elvesztése idézet halál teljes film. " "Küzdelmes szenvedés volt életed, Korán itt hagytál bennünket, a Te szíved nem fáj, de a mienk vérzik mert a fájdalmat csak az élők érzik…" "Megpihen a dolgos jó apai szív áldás és hála övezi e sírt, Szerető férj voltál drága édesapa Bánatos családodnak most az őrangyala" Én nem haltam meg. Az, ami nektek voltam, még mindig vagyok. Nevezzetek a nevemen, beszéljetek hozzám olyan könnyen és egyszerűen, ahogy mindig. Nevessetek és gondoljatok rám, hiszen én itt vagyok veletek, csak én az út másik oldalán megyek! " "Álmodtunk egy öregkort, csodásat és szépet, de a kegyetlen halál mindent összetépett. " "Hiába hordjuk sírodra a virágot Eltemettük veled az egész világot…" "Égő könnycsepp mondd neki hogy szeretünk, Soha el nem feledünk! "