Kötetünk Arany János 24 balladáját tartalmazza Zichy Mihály (1827–1906) rajzaival. Az összeállítás először 1895–1898 között Ráth Mór kiadásában négy kötetben látott napvilágot. Jellemzője, hogy csak ebben a kiadásban vannak szövegközi rajzok. Arany János: Arany János balladái - árak, akciók, vásárlás olcsón - Vatera.hu. Jelen kötetünkben a teljes négy kötet anyagát adjuk közre. A Zichy által kiválogatott és illusztrált Arany-balladákat először Ráth Mór jelentette meg 1895 és 1898 között négy kötetben. Most a Kossuth Kiadó, az MTA Könyvtára és az Országos Széchényi Könyvtár gondozásában ezeket a szövegközi rajzokkal illusztrált balladákat adjuk közre egy kötetben. A kötet az alábbi balladákat tartalmazza: A méh románca A walesi bárdok Ágnes asszony Árva fiú Az egri leány Bor vitéz Both bajnok özvegye Éjféli párbaj Endre királyfi Hídavatás Mátyás anyja V. László Pázmán lovag Rákócziné Rozgonyiné Szibinyáni Jank Szondi két apródja Szőke Panni Tengeri hántás Tetemre hívás Török Bálint (+ jegyzet) Ünneprontók Vörös Rébék Zách Klára valamint Riedl Frigyes előszavát a balladák második kiadásához
Szondi két apródja Arany János legismertebb történelmi balladája a Szondi két apródja, melyet nagykőrösi tanársága idején 1856-ban írt. A szabadságharc bukása mély fájdalommal töltötte el a költőt. Az uralkodó osztrák hatalom azt várta a magyar költőktől, hogy az elnyomók dicséretét zengjék. Arany ez ellen tiltakozik művében. A költemény műfaja ballada, az úgynevezett többszólamú balladák csoportjába tartozik. Az első két versszakban Arany helymeghatározást ad. Megtudjuk, hogy Drégely várának területén játszódik a ballada. A mű tárgyát Arany Tinódi Lantos Sebestyén 16. Századi költő költeményéből merítette, aki megörökítette Drégely elestét és a várkapitány hősi halálát, Arany viszont két apród történetéhez fűzi az eseményt. A balladát több részre tagolhatjuk: Az I. szakaszba az 1. -2. Akarta a fene/Arany János:Tetemre-hívás/A 2012-es magyar irodalom érettségihez – Wikikönyvek. versszak tagolható. Ebből a két versszakból megtudjuk, hogy az egykori Drégely vára egy harc eredménye képen romossá vált, szemben vele a másik hegytetőn egy hadi zászló látható. A sír mellett két férfi térdel, kezükben lanttal, a völgyben pedig az ellenség győzelmi ünnepe folyik.
A Wikikönyvekből, a szabad elektronikus könyvtárból. Arany balladái asztrálmitikus kutatások fényében – és árnyékában A 2012-es magyar irodalom érettségihez Előző oldal: Arany János:Tetemre hívás « » Következő oldal: Az esztétikai ismerkedés Levél Pálfi Ágneshez [ szerkesztés] Kedves Ágnes! Engedje meg, hogy hozzáfűzzek pár gondolatot levelének a Tetemre - hívás ról írt dolgozatomat kifogásoló soraihoz. Azaz: hogy is jutottam el az apa bevádolásáig és így - próbálva félretenni minden nagyképűséget - az eddigi elemzések szintéziséig. Arany jános balladái kidolgozott tétel. (Mert abban tökéletesen egyetértünk - minként Ön is megjegyzi PhD dolgozatában -, hogy Arany balladáiról kevés a színvonalas elemzés. Azok inkább moralizálók mint értelmet keresők - tehetnénk még hozzá. ) Másrészt a bennük felkínált megoldást (t. i. öngyilkos lett a fiú - avagy megölte a szerető) nem érezzük életszerűnek. Mindvégig felfogásom-sejtésem volt - és ez megvolt már a bemutatandó összes lépcsőfokon -, hogy 1) az igazság felderítése kell, hogy a legfőbb célja legyen irodalmi elemzéseknek is - annak kiváltképp, amely egy bírósági tárgyalást idéz; (a többi – csak "irodalom") 2) Arany láthatólag a befogadóra bízza annak eldöntését, ki is a tettes.
Később népies jellegű idilleket vagy tanító költeményeket alkotott (Családi kör, Fülemüle, A bajusz). Végleges megoldást jelentett a balladák írása. A műballada Európában a romantika korában lett népszerű, mikor megnőtt az érdeklődés a népi költészet iránt. A ballada ugyanis eredetileg ősi népköltészeti műfaj. A romantikus ballada epikus műfaj, de három műnem határán helyezkedik el. Greguss Ágost meghatározása szerint: "a ballada tragédia dalban elbeszélve". Cselekménye sűrített, a történet elbeszélésmódja szaggatott, bizonyos részeit a balladai homály borítja. Drámai jellegét a párbeszédes forma és rendszerint a tragikus téma adja, lírai jellegét a dalforma és az érzelmekről szóló tartalom szolgáltatja, s az elbeszélés kölcsönzi az epikai jelleget. De az események nagy része drámai párbeszédekből vagy lírai monológokból áll össze. Arany jános balladái címe. A magyar műballadát Arany János emelte világirodalmi szintre. A skót, a kelta és a székely balladákat tekintette mintának. Ez a műfaj végleges megoldást jelentett neki válságkorszaka után, hiszen remekül el tudott rejtőzködni szereplői mögött.
1853-tól kezdte írni őket Nagykőrösön. Erre az időre kibontakozott a passzív ellenállás a császári hatalommal szemben. Az ellenállást irányító csoport magához vonta s nézeteiket az ellenállást illetően részben magáévá tette. Ennek szolgálatában alkotta sorra balladáit. Rendszerint a történelem nehéz korszakaiból merítette témáját, s ezzel is a nemzet ügyét kívánta szolgálni: a nemzeti öntudatot, a jövőbe vetett hitet szerette volna ébren tartani és fokozni, a nemzeti egységet erősíteni. Történelmi balladái ugyanis nagyrészt allegorikus jelentésűek. Balladáit különböző szempontok szerint lehet csoportosítani: 1, Keletkezési hely szerint: – Nagykőrösi balladák (1850-es évek) – öregkori, pesti balladák (1870-es évek) 2, Szerkezete szerint: – lineáris (Ágnes asszony) – párhuzamos (Szondi két apródja) 3, Témája szerint: – Történelmi balladák, tárgyukat főleg a XIV. Arany János balladái – Érettségi 2022. -XV. századból, az Anjouk, a Hunyadiak korából s a török korból merítette (Mátyás anyja, Szondi két apródja) – Népéleti (Ágnes asszony, Szőke Panni, Tengeri – hántás) – Lélektani: lélekállapot – változásokat tükröz, gyakran tragikus végkicsengésűek (Tetemre hívás, Ágnes asszony) Arany balladái az emberi lélek mélységeit járják be.