Nyitólap | | Nevek eredet szerint Leggyakoribb nevek Névnapok + Ajánljon minket Eredete szerint: Mind | Angol | Arab | Francia | Germán | Görög | Héber | Kelta | Kun | Latin | Magyar | Német | Olasz | Orosz | Perzsa | Spanyol | Szláv | Török Keresztnév: DEBÓRA << Vissza Adja meg vezetéknevét, hogy a keresztnevek elé illeszthessük: áprilisi Névnapok április 2022 Hé Ke Sz Cs Pé Sz Va 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Mai névnapok [+] Megjegyzem Szeretné hogy emlékeztessük DEBÓRA névnapjára? női keresztnév Eredete: Héber, Jelentése: méh Névnapok: április 24 szeptember 15 Hasonló kezdetű női keresztnevek: DEA DÉLIA DÉLIBÁB DELILA DELINKE DEMETRIA DEZDEMÓNA DÉZI DEZIDERÁTA © 2008-15 -
Jelentése Isten rátekint. A név angol formája Shakespeare A velencei kalmár c. művéből vált ismertté. Dzsindzser Dzsulietta
Az indoklás szerint a módosítás célja, hogy a törvény januári hatálybalépése óta eltelt időszakban megfogalmazódott, a jogalkalmazóktól beérkezett észrevételek alapján indokolttá vált a törvény szövegének pontosítása, egyes rendelkezések egyértelműbbé tétele, valamint a nemzeti vagyonra vonatkozó védelem további szigorítása. Az előterjesztés minősített többséget igénylő részeit 249 igen, 100 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett, az egyszerű többséget igénylő részeit pedig 247 igen, 102 nem szavazattal, tartózkodás nélkül fogadták el a képviselők. A törvénymódosítás az egységes jogalkalmazási gyakorlat érdekében több fogalom definícióját pontosítja, továbbá szigorítja a nemzeti vagyon megőrzésére és védelmére vonatkozó szabályokat. Sarkalatos törvény védi a nemzeti vagyont december 31-től - Jogi Fórum. A módosítás pontosítja egyebek mellett a forgalomképtelen nemzeti vagyon fogalmát, és egyértelműbbé teszi a törvény által használt fogalmakat. Meghatározza a törvény a helyi önkormányzatok korlátozottan forgalomképes vagyonelemeit és a korlátozás tartalmát.
Ide sorolja a törvény az állami fenntartású közgyűjteményeket, a régészeti leleteket és a nemzeti adatvagyont. Nevesítve az állami vagyon körébe tartozik a Szent Korona és az Országház is. A nemzeti vagyont annak védelme és a "célszerű gazdálkodás" érdekében a törvény négy kategóriába sorolja. A legszigorúbban védett nemzeti vagyoni kör a kizárólagos állami és önkormányzati tulajdon, amely forgalomképtelen, tehát nem adható el, nem terhelhető meg, és nem is osztható fel. Nemzeti vagyon három \"védelmi szinten\" - elfogadták az új törvényt - Napi.hu. Ebbe a körbe tartoznak például a magyarországi tavak, folyók, patakok, holtágak, mellékágak és azok medre, valamint vízi létesítmények, továbbá az állam kizárólagos tulajdonában álló országos törzshálózati vasúti pályák. A szabályozás alapelvei közé tartozik, hogy a nemzeti vagyon közérdeket szolgál, legfőbb rendeltetése szerint a közfeladatok ellátását biztosítja. A nemzeti vagyonnal való gazdálkodás célja a természeti erőforrások megóvása, a nemzeti értékek megőrzése és méltó hasznosítása, a jövő nemzedéke szükségleteinek figyelembe vételével.
Persze tudjuk, ez egyes helyeken visszaélésekkel is járt, aminek korlátot kellett szabni, ugyanakkor a mostani szabályozás lényegesen megköti az önkormányzatok kezét, ami esetenként sebeket ejthet fontos területeken is (pl. társadalmilag jelentős, helyi civil szervezetek; egyén, helyi közösségek ingyenes helyiséghasználata). Felül kell vizsgálni és meg kell szüntetni az összes eddigi nem közfeladathoz köthető ingyenes vagyonhasználatot. A közfeladat ugyanis csakis jogszabályban meghatározott állami vagy önkormányzati feladat lehet, amit magának a kötelezettnek kell végeznie. A kötelezettség persze már nem csupán jogszabályhoz kell, hogy kötődjön, az alapulhat egyéb, például szerződéses kötelmen is. A vagyon-nyilvántartási feladatok is módosulnak, hiszen a vagyon rendeltetésének megfelelő közfeladat-meghatározást itt szintén el kell végezni, ami az eddigi kataszteri rendszer újragondolását is jelenti. Szigorú elidegenítési szabályok védik a nemzeti (önkormányzati) vagyont, hasonlóan az állami vagyonra vonatkozó korábbi szabályoknak megfelelően, így pl.
Az Nvtv. szigorú szabályai, új szemlélete és szabályozó elvei elsősorban a helyi vagyonrendeletek felülvizsgálatát, ezzel együtt a helyi vagyongazdálkodás újraértelmezését követeli meg, ami – mint fentebb is kifejtettem – az egységes jogi helyzet megteremtése mellett a vagyonnal való felelős gazdálkodást és az átláthatóságot is jelenti. Ez most jelentős terhet, előkészítő munkát ró a vagyongazdálkodás területén dolgozó köztisztviselőkre, szervezetekre, ugyanakkor azt gondolom, hogy hosszú távon eredményes megoldást jelenthet.
Az új törvény a helyi önkormányzat tulajdonában álló ingatlan értékesítésének esetére, az állam minden más jogosultat megelőző elővásárlási jogát rögzíti, amelyet az elővásárlási jog gyakorlására törvényben meghatározott szerv az átruházás valamennyi lényeges elemét tartalmazó ajánlat kézhezvételét követő negyvenöt napon belül gyakorolhat.
A vagyonkezelési szabályok is jelentősen változtak a korábbiakhoz képest. Az önkormányzatok eltérő módon kezelték vagy szabályozták a nem vagyonkezelői szerződésen alapuló vagyonkezeléseket (pl. intézmények ingatlanhasználata). Mostantól a törvény erejénél fogva vagyonkezelővé válik például az óvoda vagy az önkormányzat gazdasági társasága. Ez előremutató és egységes jogi helyzetet teremt, amihez minden önkormányzatnak hasznosítási megállapodást kell kidolgoznia a vagyonkezelői számára.. Ehhez már ad támpontot a törvény, ami egyértelmű és világos, ugyanakkor jelentős munkát ró elsősorban a hivatalokra (előkészítés, felmérések stb. ). Fel vannak-e készülve erre a feladatra mondjuk a kisebb intézmények, kisebb lakosságszámú települések? Az Nvtv. kógens szabálya a vagyon ingyenes hasznosítási lehetőségének kizárólag közfeladathoz való kötése. Korábban is tudtuk és megtanultuk, hogy a közvagyonnak közfeladat-ellátást kell szolgálnia. Az önkormányzatoknak mégis volt egyfajta szabadsága a közfeladat ellátásán felüli vagyongazdálkodásra.