A film bevezetésében megismerjük a szovjet csapatok magyarországi tartózkodásának előzményeit, okait és indokait. A hidegháborús fegyverkezési verseny vége az 1985-ben meghirdetett peresztrojka során megkezdődtek a nagyhatalmak közötti tárgyalások a haderők csökkentéséről. A Varsói Szerződés 1986. június 11-i budapesti tanácskozásán véglegesedett leszerelési javaslat. Az akkori magyar és nemzetközi sajtóban megjelent tudósításokból megmutatjuk a találkozó jelentőségét. A bevezetésben a film megmutatja a közép-kelet európai térség és főképp magyarország reakcióját az u. n. Brezsnyev doktrínára vonatkozóan. Szovjet csapatok Magyarországon - A Déli Hadseregcsoport 1988 végén a Déli Hadseregcsoport mintegy 100 helyőrségben, körülbelül 6000 ingatlanban állomásozott. A film szakértők segítségével elemzi, hogy a kornak megfelelően milyen harcértékű erőkről beszélünk magyar és nemzetközi viszonylatban, továbbá ilyen mértékű haderő állomásoztatásával, mekkora nyomást képes helyezni egy idegen hatalom egy kis ország politikai és gazdasági életére.
Az utolsó szovjet katona, Viktor Silov altábornagy, a hazánkból kivonuló Déli Hadseregcsoport parancsnoka 1991. június 19-én 15 óra 1 perckor a záhony–csapi hídnál lépte át a magyar határt. Cicciolina (Staller Ilona), az Olasz Republikánus Párt képviselője búcsúztatja a szovjet katonákat Kiskunhalason (1989. ) (MTI Foto: Friedmann Endre) A csapatkivonás lebonyolítását a pénzügyi elszámolás hosszú tárgyalássorozata kísérte. Végül egy úgynevezett "nulla megoldás" született, melyben a felek kölcsönösen lemondtak egymással szembeni követeléseikről, azaz egyenlőségjelet tettek a szovjet csapatok által hátrahagyott vagyon és az általuk okozott károk nagysága közé. Borítókép: Kiskunhalas, 1989. Szovjet harckocsi bevagonírozás előtt a pályaudvaron. Tulajdonos: MTVA Fotóarchívum. Készítette: Friedmann Endre. Azonosító: MTI-FOTO-904974 Kedves Olvasó, folyamatosan bővülő Fotótárunkban jelenleg több mint 280 ezer fénykép közül válogathat. Ha cikkünk felkeltette érdeklődését, ebben a témakörben is számos további felvételt talál.
2020. március 10. 11:06 MTI 30 éve, 1990. március 10-én írták alá Moszkvában a szovjet csapatok Magyarországról történő kivonásáról szóló egyezményt. A dokumentum szerint 1991. június 30-ig kellett kivonni az itt állomásozó szovjet haderő teljes személyi állományát. A második világháború után - a többi kelet-európai országhoz hasonlóan - Magyarországot sem hagyták el a megszálló németeket kiűző szovjet csapatok. Itt-tartózkodásukat az 1947. évi párizsi békeszerződés szentesítette, melyben szerepelt, hogy így biztosítható a kapcsolat az ausztriai szovjet megszállási övezettel. Miután Ausztria az 1955. május 15-i államszerződéssel visszanyerte függetlenségét, a szovjet haderő további magyarországi állomásoztatását az 1955. május 14-én megalakult Varsói Szerződés "legitimálta". Az 1956-os forradalmat leverő szovjet csapatok jogi helyzetét az 1957. május 27-én kötött szovjet-magyar kormányközi megállapodás rögzítette, de ez az alig három és fél oldalas dokumentum nem határozta meg sem létszámukat, sem itt-tartózkodásuk időtartamát, sem költségeik fedezésének forrását.
A nemrégiben történt afganisztáni kivonulás, és azok rövidtávú következményei, ezen sorok olvasói számára már ismertek lehetnek. Egy-egy kivonulás körülményei, akár több évtizedig kihatással lehetnek az adott ország, de akár régiók történelmi fejlődésére is. Erre a XX. század során rengeteg példát találunk: gondoljunk akár a francia, majd később amerikai kivonulásra indokínaiból, vagy a Szovjetunió afganisztáni katonai jelenlétét és harcait követő csapatkivonásra. Ezeknél számunkra sokkal kézzelfoghatóbb példa, az Európa keleti felének sorsát meghatározó, a szocialista blokk országaiból történő, több évtizedes katonai jelenlétet követő békés, szovjet csapatkivonások. Az "ideiglenesen hazánkban állomásozó" szovjet csapatok utolsó kontingensei 1991-ben távoztak. Az eseményről a Magyar Honvédség a 47 év – Ideiglenesen című, erre az alkalomra készített dokumentumfilmmel emlékezett meg. Az ennek a cikknek az apropóját adó folyamatot részletesebben, és mélyrehatóan a dokumentumfilmben dr. Horváth Miklós történész és Borsits László nyugállományú vezérezredes mutatja be.
Az utolsó szovjet katonai alakulat indítása Hajmáskérről (1990. november 13. ) (MTI Foto: Arany Gábor) A hazánkban állomásozó Déli Hadseregcsoport 1990 márciusában kezdte meg kivonulását az országból. A felszereléseket, harcászati eszközöket és a lebontott laktanyák épületelemeit a záhonyi pályaudvaron létesített katonai bázison rakodták át a magyar szerelvényekből a szovjet vagonokba. A Déli Hadseregcsoport egyik harckocsiezredének búcsúztatása Sárbogárdon (1989. május 19. ) (MTI Foto: Friedmann Endre) A személyi állomány kivonása ezzel párhuzamosan zajlott. A szovjet katonákat hazaszállító első katonavonat, amely a Veszprém megyében szolgálatot teljesítő harckocsiezred egy gépesített lövész zászlóalját vitte a Szovjetunióba, 1990. március 13-án hagyta el Magyarország területét. A következő tizenöt hónapban másfél ezer, katonákat és harci eszközöket szállító szerelvény távozott az országból. Távozó szovjet katonák a hajmáskéri vasútállomás peronján (1990. március 12. ) (MTI Foto: Friedmann Endre) Az 1991. június 16-án útnak indított utolsó katonavonat a felszámolt rakodóbázisok felszerelését vitte magával.
A szovjet delegáció azzal is érvelt, hogy több mint 50 milliárd forintnyi beruházást hajtott végre Magyarországon, azonban a magyar fél közölte, hogy amelyre nem volt magyar engedélyezés, azért nem hajlandó fizetni. Cserepes elmondta, hogy a magyar fél ugyancsak jelentős kárpótlási igényt nyújtott be: a mintegy 80 milliárd forintnyi összeg többek között a környezeti károkból (60 milliárd), az ingatlanok állagának megóvásának hiányából (14 milliárd), a fennmaradó összegek pedig egyéb károkozásokból tevődtek össze, melyet a Szovjetuniónak akartak megfizetni. A felek a kölcsönös igények rendezésére több tízezer oldalnyi dokumentumot nyújtottak be, melynek rendezésére már a kommunizmus bukása után kerülhetett sor, a magyar delegációnak is köszönhetően azonban sikerült az irreális szovjet követeléseknek gátat szabni. A rendszerváltást követően Borisz Jelcin orosz elnök 1992 novemberében Budapestre látogatott és tárgyalt Antal József miniszterelnökkel: először szóban megszületett egy megállapodás arról, hogy a kölcsönös igényekről lemondanak.
Hagyományos húsvéti ételek Közeleg a húsvét, lassan meg kell tervezni a húsvéti menüt, amelynek minden családban vannak fix, kihagyhatatlan elemei. Ilyen például a húsvéti sonka tormával és a fonott kalács, amelyeket szinte kötelező elkészíteni húsvétkor. Narancsos répatorta (cukorral) - A Nagyi Küldte. De a töltött tojás, tojássaláta, sárgatúró, pogácsa, sonka- és sajttekercs, a répatorta vagy a linzer sem hiányozhat a húsvéti asztalról. A hidegtálakhoz készíthetünk göngyölt húst, egybesült fasírtot és salátát is. Hogy le ne maradjon semmi fontos a bevásárlólistáról, összegyűjtöttük azokat a recepteket, amelyek részei a hagyományos húsvéti menünek, a levestől a főételen át a desszertig megtaláltok mindent, és a húsvéti reggeli fogásait is elmenthetitek.
Receptek, 2013. 03. 27. Hozzávalók: 4 db tojás 6 evőkanál méz 10 dkg barna cukor 10 dkg vaj 2 dkg vaj a forma kikenéséhez 20 dkg teljes kiőrlésű búzaliszt 40 dkg sárgarépa 20 dkg dió 15 dkg nagy szemű mazsola 1 teáskanál szódabikarbóna 1 kávéskanál őrölt szegfűszeg 1 kávéskanál őrölt fahéj 1 kávéskanál őrölt szerecsendió Ezeket a fűszereket lehet helyettesíteni mézeskalács sütemény fűszerkeverékével (2 csapott kávéskanál). Elkészítés: A tojásokat kettéválasztjuk. A fehérjéket egy keverőtálba rakjuk és robotgéppel kemény habbá verjük. A tojások sárgáját egy másik keverőtálban a mézzel és a cukorral 3-4 perc alatt sűrűre keverjük. A puha vajat hozzáadjuk, további 1-2 perc alatt simára keverjük. Hozzáadjuk a lisztet, a szódabikarbónát és a fűszereket, majd ezt az egészet összeforgatjuk. Diós, mézes répatorta – Receptletöltés. A megmosott sárgarépát egy nagyobb tálba lereszeljük (a reszelő kislyukú oldalán). A diót apróra vágjuk, egy kis serpenyőben megpirítjuk. A lereszelt sárgarépát enyhén kinyomkodjuk, a dióval és a mazsolával együtt hozzáadjuk az előző masszához.
Elkészítés: Miért csak húsvétkor sütjük, pedig nagyon finom! Ráadásul ez a változat nem is hizlal annyira. A hozzávalókat összekeverjük és egy 20 cm-es kapcsos tortaormában 180 fokra előmelegített sütőben kb. 40 percig sütjük. Ha kihűlt, lekenjük a tetejét a sajtkrémmel. Ehhez a sajtkrémet összekeverjük az olvasztott margarinnal, a por xilithez és a narancs levével. Ízlés szerint sárgarépával és narancs gerezdekkel díszítjük. A receptet Tóth Judit küldte be. Köszönjük!