Csillagmajor Szerző Lázár Ervin Ország Magyarország Nyelv magyar Műfaj elbeszélés -ciklus Kiadás Kiadás dátuma 1996, 2006 Magyar kiadó Osiris Média típusa könyv Külső hivatkozások A könyv a MEK-ben A Csillagmajor Lázár Ervin kései elbeszélésciklusa a 60 éves szerző tollából. A különleges hangulatú novellák a szerző szülőföldjén játszódnak és több életrajzi mozzanatot is megjelenítenek. A kötet második, újabb művekkel bővített kiadása Lázár halála előtt egy évvel jelent meg. "Fiktív univerzum" [ szerkesztés] A Csillagmajor ban mitizálódik a hétköznapi helyszín, Alsórácegresből a szerző "fiktív univerzumot" teremt és a mitikus térben égi major lesz a Csillagmajor. De az állandó helyszínen túl a történeteket a vissza-visszatérő karakterek is összekötik: a szereplők a puszta lakói, többen közülük valós személyek, és a műben eredeti névvel szerepelnek. S bár az elbeszélések ezektől az életrajzi adatoktól elrugaszkodnak, a mitikus térben érzékelhető a történelmi idő, így a második világháború is.
Lázár Ervin (Budapest, 1936. május 5. – Budapest, 2006. december 22. ) Kossuth-díjas magyar író, elbeszélő, meseíró, a Digitális Irodalmi Akadémia alapító tagja. A leginkább meséiről ismert író első novellája a Jelenkorban jelent meg 1958-ban. Írásaihoz az inspirációt javarészt gyermekkorából merítette. Írásai jellegéből fakad, hogy szövegeit gyakran feldolgozták színházi, filmes adaptációk és rádiójátékok formájában, illetve ő maga is írt hangjátékokat. Műveinek nyelvezete egyéni és játékos. Jellegzetes hangvételű meséi mind a gyermekek, mind pedig a felnőttek körében népszerűségnek örvendettek, örvendenek. Az 1964-ben megjelent A kisfiú meg az oroszlánok című kötetét Réber László illusztrálta, aki ekkortól kezdve az íróval rendszeresen együttműködött. Egyetlen regénye az 1971-es A fehér tigris. Meseregényéért, az 1979-es Berzsián és Didekiért 1982-ben nemzetközi Andersen-diplomával tüntették ki. Ó be szép az élet, s minden más madár című hangjátéka elnyerte szerzőjének a Magyar Rádió 1986. évi kishangjáték-pályázatának első díját.
Csillagmajor leírása A Csillagmajor ott van, ahol a föld összeér az éggel, a valóság a látomással, a reménytelenség a csodával, a pusztulás a feltámadással, a szociografikus próza a szárnyaló lírával, ahol korhadt gyökérből mitikus fa nő. Lázár Ervin élete végéig nem tudott szabadulni szülőföldje mágneses vonzásától. Írói képzelőerejének legfőbb forrása a gyermeki fantáziavilág és a pusztai emberek sajátos mitológiája, fantasztikummal átszőtt archaikus hiedelemvilága. Újra és újra visszatért hozzá, újra és újra megírta a pusztát. Ennek az állandó alkotói küzdelemnek a legsűrűbb ötvözete ez az elbeszélésciklus, amelyben gyermekkora valóságos figuráit gyúrta össze sárból és vérből. A pusztulásra ítélt uradalmi majort Csillagmajorként teremtette újjá és tette örökkévalóvá. "[…] ahelyett, hogy csitult volna a vérzés, most még jobban nekikezdett, vérszökőkút tört fel a halott melléből, bepermetezte a lórédomb melletti árokban burjánzó bokrok leveleit, a papsajtok mintha rubinokkal ékesítették volna föl magukat, bíborban ragyogott a csikókarám földje, Rácpácegres földjének színe versenyre kelt a hajnali ég vörösével.
Dömdödöm… mondta Lázár Ervin egyik mesehőse, ami annyit jelent, hogy szeretlek! Valahogy úgy képzelem, hogy Ervin is ezt mondja, hatalmas, bajszos, jóságos óriásként, amint Odafentről fölébe hajol a tolnai tájnak, dömdödöm! – ismételgeti szelíd hangon, kezét a vidék fölé terjesztve, a puszta fölé, amit éltében irodalommá varázsolt, s íly módon halhatatlanná tett. Rácpácegrest, a szántókat, dombokat, dűlőutakat, cselédházakat, a csiraistállót, a gyermekkor minden zegét-zugát. Égi érintésére felneszelnek a pusztai férfiak és asszonyok, gyerekek futnak elő mezténláb a porban s a lórédomb felől, megelevenedik minden, ami volt. Idegen vándorok térnek be a Nagysaroknál, parancsoló katonák érkeznek, bujdosők után kutatnak nagyhangú fegyveresek, titokzatos kujtorgó kér szállást az istállóban, kinek vére szüntelen hull, hogy patakozva elöntse a világot, és holtakat kelt életre egy messziről jött ember… Milyen nagy a Föld, és milyen kicsi tér is elegendő ahhoz, hogy az író felfedezgesse az élet minden csodáját, minden fájdalmát, örömét, az ember nagyságát.
Az asszony a kicsivel akkor már újra nálunk volt. – Sötétedés után a pálfai Öreghegy alatt várnak rám. Apám befogta a lovakat, és a biztonság kedvéért nagy kerülővel, a Sió fölötti erdők között vitte az asszonyt meg a fiát a megbeszélt helyre. Még kicsit mosolygott is magán, túlzás ez az óvatosság, ki kóricálna szenteste ezen az elhagyott vidéken. De bizony kóricált. Előlépett a fák közül Bederik Duri. – Állj! Kit visz maga? Apám nem válaszolt, a lovak közé csapott, meglódult a kocsi, de ahhoz nem elég gyorsan, hogy Bederik Duri ne tudja elkapni az asszony aranyszegélyű köpenyét. A kezében maradt, diadalmasan lobogtatta. Vágtázva értek az Öreghegy alá, valóban, egy kocsi várt ott. Az asszony sebtében búcsúzott, átszállt, a könnyű parasztszekér elzörgött vele a sűrű éjszakába. Apám megfordította a lovakat, hazaindult. Most az országúton, egyenesen. Amikor a Paphegy tövébe ért, az út menti bokrok mögül ijesztő nevetés harsant. Apám tudta, hogy ki az, és szívszorongva nézte, ahogy a fagyos sötétségben ballangkórókat hömbölget a szél.
Az asszony Azon a télen nem akart megjönni a hó, néhány héttel karácsony előtt még feketében, fagyott göröngyöket didergetett a táj. Ebből a sötétségből jött elő az asszony, csecsemő fiát a melléhez szorította. Nem tudni, merről jött, azt sem, mennyi ideje állhatott kinn az ajtó előtt, mert nem kopogott. – Az istenért, jöjjön be, hiszen megfagy – mondta neki anyám. Az asszony nem mozdult, szemét szüleimre emelte, és csendesen így szólt: – Engem üldöznek. – Egy nőt? Csecsemővel? Miért? – kérdezte apám. Anyám szelíden megfogta a karját. – Jöjjön már be. – Nem követtem el semmi rosszat – mondta az asszony, de még mindig nem indult befelé. – Azt mondták, aki segít rajtam, azt is nagyon megbüntetik. – Jöjjön csak be. Nagyon szép asszony volt. Levetette furcsa aranyszegélyű, világos köpenyét, kibontotta a pólyából kisfiát, tisztába tette, megszoptatta. A kisgyerek ránk nevetett, fogatlan, bölcs nevetéssel. – Csak karácsonyig. Karácsonykor már lesz hova mennünk – mondta az asszony. Anyám ránk nézett.
– Gyerekek, senkinek se mondjátok meg, hogy a néni nálunk van! Megértettétek? – Nem azért, mintha bárkitől tartani kellene – mondta apám –, itt Rácpácegresen nincs senki, aki elárulna bennünket. De biztos, ami biztos. Tudom, akkor mindannyian Bederik Durira gondoltunk. Aki ugyan nem lakott Rácpácegresen, de itt ólálkodott mindig a környéken. Valami csősz, mezőőr vagy erdőkerülőféle volt. Lelövöldözte a határba tévedt kutyáinkat, megríkatta a gyerekeket, ijesztgette az ebédvivő asszonyokat. Igen, őtőle félni kellett. Pedig mióta az asszony a gyerekkel megérkezett, egyre gyakrabban keringélt körülöttünk, s azután, hogy a hirdetményt felolvasták, egészen elszemtelenedett. A katonák terepszínű dzsippel érkeztek, addig nyomták a dudát, amíg mindenki előszállingózott a házakból. Egy katona fölállt, ordítva olvasott. Egy nőt keresnek, csecsemővel. Bárki látja, köteles jelenteni. A parancs megszegőjét a helyszínen agyonlövik, házát porig rombolják. Fagyott szívvel álltunk, kutatnak-e? De nem, odébbálltak.
E-mail címe: körzetátalakítás 2020(1) 39 KB
S Autócentrum Kft. Autószerelő Puskin utca, 2 2510 Dorog pénzügyi szolgáltatások Bank - 796m OTP Bank Bécsi út, 27 2510 Dorog ATM - 494m OTP Bank Köztársaság út Oktatás Óvoda - 469m Petőfi Sándor Napközi Otthonos Óvoda Iskola út, 2 2510 Dorog Vásárlás Ruhabolt - 435m Társ Text-Vill 2002 Kft. Dorog. Munkaruházat és Munkavénkaruhák, munkavédelmi cipők, védőbakancsok.
24 Tel. : +36 20 2567333 D + D Kft. 2510 Dorog, Vörösmarty utca 28 Taxus Díszfaiskolai Áruda 2510 Dorog, Bécsi utca 110. Tel. : +36 20 9216115 Berki És Fia Autójavító Kft. 2510 Dorog, Radnóti U. 42 Tel. : +36 33 502865 Secco Kft. 2510 Dorog, Erőmű utca 15. Tel. : +36 33 440279 Egyensuly-91 K0nyvszakértő És Adotanácsado Kft 2510 Dorog, Bécsi út 43/C Tel. : +36 33 503270 Vedoris Vegyesipari Kft. 2510 Dorog, Orgona utca 17. Tel. : +36 33 431407 Rapid Work 2002. Kft. 2510 Dorog, Schmidt S. ltp 6. 6 Tel. : +36 33 331381 Dh 24 2000 Bt. 2510 Dorog, Heine utca 24. Tel. : +36 20 9260849 Juhász Kft. 2510 Dorog, Schmidt Sándor lakótelep 25. 25 Tel. : +36 33 331196, +36 20 3206396 Fetáz Bt. 2510 Dorog, Attila utca 33. Public Cafe - Kávézó, teázó, internet kávézó - Dorog ▷ Munkás Utca 2, Dorog, Komárom-Esztergom, 2510 - céginformáció | Firmania. Tel. : +36 33 440656, +36 33 440656 Neon Design Reklámgrafika Stúdió 2510 Dorog, Munkás utca 6. Tel. : +36 33 502981 Aquaszer Bau Kft. 2510 Dorog, Hantken Miksa utca 8-9. Tel. : +36 20 3208445 Ami Doduco Hungary Kft. 2510 Dorog, Esztergomi utca 41. Tel. : +36 33 512810 Gordius Inox Kft.