Ha nem így lett volna, idősebb fiát sem végzik ki, és szinte bizonyos, hogy Mátyás nem került volna trónra. A himlő az egyetlen betegség, amit az emberiség tudása törölt el a Föld színéről, és bizony okkal örülhetünk ennek, mert ez a kór a történelem során több áldozatot szedett, mint az összes többi fertőző betegség együttvéve. A számítások szerint csak a XX. század folyamán 300 millió ember haláláért volt felelős. A betegség szörnyű lefolyású: magas lázzal kezdődik, majd testszerte hólyagos kiütések jelennek meg, amelyek elgennyesednek. A betegek 30 százaléka meghal, a szerencsés túlélők pedig olyan mellékhatásokkal számolhatnak, mint a vakság, maradandó hegek (főleg az arcon), kopaszság, meddőség. A történelem során a betegség folyamatosan jelen volt Európa történetében. Himlőben vesztette életét V. Vesztegzár állította meg az utolsó magyarországi pestisjárványt | Patrióták. Ramszesz fáraó, I. József, magyar király, II. Péter cár, Mária angol királynő és XV. Lajos, francia király is. Ha ezek a nagy uralkodók nem halnak meg, a történelem bizonyosan másként alakul.
Az 1867-es kiegyezés után addig soha nem látott dinamikus fejlődés indult el az országban, ami az élet minden területére, benne az oktatásra, a kultúrára, a tudományokra, és az egészségügyre is kiterjedt. A régi, sok évszázados szokások és hiedelmek azonban a gyors polgárosodás ellenére sem szűntek meg egyik napról a másikra. A 19. Pestis járvány magyarországon ksh. század második felében faluhelyen többnyire még mély bizalmatlanság övezte az orvosokat, mert jobban bíztak a népi gyógyászatban, mint a modern orvostudományban. Ez a szemléletmód is szerepet játszott abban, hogy az 1872. szeptember 14-én kitört nagy magyarországi kolerajárvány rendkívül sok, egyes források szerint 250 ezer halálos áldozatával az utolsó nagy középkorias pandémia lett Magyarországon. Négy évszázadon át tombolt a "fekete halál" A 14. századtól egészen az 1700-as évekig a "fekete halál", vagyis a pestis számított a legpusztítóbb járványnak Magyarországon. A Krím-félszigetről Európába behurcolt, és a kontinens akkori lakosságának csaknem a harmadát kiirtó 1347-1349-es nagy pestisjárvány a korabeli Magyar Királyságot sem kerülte el.