A nyitó strófa a reményt jeleníti meg allegorikus formában (csalfa istenasszonyként), a lírai én bemutatja, szinte definiálja őt. Kiderül, hogy a Remény nem isten, csak annak látszik (nem a görög mitológia istenasszonyáról, Elpiszről van szó). Valójában csupán egy elomló tünemény, mivel valójában a földi ember teremtette magának önámítás céljából. Emiatt a Remény csalfa és vak. Lénye tele van ellentmondással (" Hittem szép szavadnak: / Mégis megcsalál "). Mégis hatalommal rendelkezik a boldogtalan halandók felett, mivel azok szívesen hisznek neki, amikor hitegeti, kecsegteti őket. Tóth Árpád: A REMÉNYHEZ | Verstár - ötven költő összes verse | Kézikönyvtár. Az elemzésnek még nincs vége, kattints a folytatáshoz! Oldalak: 1 2 3
Csokonai 21 éves volt, amikor megismerkedett Vajda Juliannával, egy gazdag komáromi kereskedő leányával. Kapcsolatuk 9 hónapig tartott, és elég mély nyomokat hagyott a költőben ahhoz, hogy egy egész, Lillához szóló szerelmi versciklust ihlessen. A Reményhez Főldiekkel játszó Égi tűnemény, Istenségnek látszó Csalfa, vak Remény! Kit teremt magának A boldogtalan, S mint védangyalának, Bókol úntalan. Síma száddal mit kecsegtetsz? Mért nevetsz felém? Kétes kedvet mért csepegtetsz Még most is belém? Kinek a szavai ezek: "Hittem szép szavadnak: Mégis megcsalál."?. Csak maradj magadnak! Biztatóm valál; Hittem szép szavadnak: Mégis megcsalál. Kertem nárcisokkal Végig űltetéd; Csörgő patakokkal Fáim éltetéd; Rám ezer virággal Szórtad a tavaszt S égi boldogsággal Fűszerezted azt. Gondolatim minden reggel, Mint a fürge méh, Repkedtek a friss meleggel Rózsáim felé. Egy híjját esmértem Örömimnek még: Lilla szívét kértem; S megadá az ég. Jaj, de friss rózsáim Elhervadtanak; Forrásim, zőld fáim Kiszáradtanak; Tavaszom, vígságom Téli búra vált; Régi jó világom Méltatlanra szállt.
Keresés a szinonima szótárban A(z) sima szinonimáit eddig 349 alkalommal tekintették meg. A(z) sima szinonimái a következők: egyenletes egyenes sík lapos fodrozatlan csendes békés nyugodt nyugalmas ránctalan redőtlen kisimult A(z) sima szinonimáit fentebb láthatod. A(z) sima szó az alábbi idézetekben szerepel: sima "Az igazi szerelem útja egyszer sem sima. " ~ William Shakespeare "A sima utak, melyeken kevés fáradsággal messze juthatunk, s azon javak, melyek után az emberek többsége vágyik, legyenek másoké. Nekem, ó Mindenható! adj rögös ösvényt, de szép kilátással, mely mindég felfelé vezet... " ~ Eötvös József "A sündisznóknak is, amelyek az egész világ ellen tüskéiket szögezik, van egy-egy sima oldala, amelyet egymás számára tartogatnak. A kiegyenlítődésnek, az egymáshoz illeszkedésnek ez a csudája: ez a szerelem. " ~ Nagy Endre "Egy ördög érdekesebb, mint egy angyal. A bűn mindig érdekesebb a jónál. A rendetlenség a rendnél, a zegzugos tér a sima modernségnél, a homály az áttekinthető világosságnál, a kuckó a szobánál. Csokonai Vitéz Mihály: A reményhez. "
Jaj, de friss rózsáim Elhervadtanak; Forrásim, zőld fáim Kiszáradtanak; Tavaszom, vígságom Téli búra vált; Régi jó világom Méltatlanra szállt. Óh! csak Lillát hagytad volna Csak magát nekem: Most panaszra nem hajolna Gyászos énekem. Karja közt a búkat Elfelejteném, S a gyöngykoszorúkat Nem irígyleném. Hagyj el, óh Reménység! Hagyj el engemet; Mert ez a keménység Úgyis eltemet. Érzem: e kétségbe Volt erőm elhágy, Fáradt lelkem égbe, Testem főldbe vágy. Nékem már a rét hímetlen, A mező kisűlt, A zengő liget kietlen, A nap éjre dűlt. Bájoló lágy trillák! Tarka képzetek! Kedv! Remények! Lillák! Isten véletek! Kottája és dallama [ forrásszöveg szerkesztése] A zenét szerezte: Kossovits József Források [ forrásszöveg szerkesztése] Csokonai Vitéz Mihály: A Reményhez (Sulinet) Lázár Zsanett: Vers a hétre – Csokonai Vitéz Mihály: A Reményhez (Cultura 2013. november 11. ) Kuklis Tibor: Csokonai Vitéz Mihály: A reményhez (verselemzés) () Videók: Csokonai Vitéz Mihály: A Reményhez. a YouTube -on (elmondja: Sztankay István) Csokonai: Reményhez.
A vers témája a remény, illetve a reménytelenség. A remény az egyik kulcsszava volt a felvilágosodás filozófiájának (pl. Voltaire-nél is jelen van, sőt Batsányi Jánosnál is). Ugyanakkor a remény fonákja, a reménytelenség keserűsége, válságérzete is jelen van a korban. Végül is a remény ambivalens érzés, csak negatív értékével együtt létezik: remény nincs reménytelenség nélkül. Kifejezőeszközök: metaforák, megszemélyesítés, megszólítás, párhuzam, ellentét, költői kérdések, felkiáltások, jelzős szerkezetek (pl. " csörgő patak", "égi boldogság", "fürge méh", "friss meleg"), hangszimbolika, indulatszavak. Miniatűr rokokó képek. Sok az áthajlás. Mellérendelő mondatok jellemzők. A versszervező erő az ellentét a tartalom és a forma között. A tartalom lemondó, fájó, míg a forma (ritmus) könnyed, vidám, játékos. Nagyon különös, hiszen a reménytelenséget és a halálvágyat csengő-bongó rímekkel, könnyed, csilingelő verszenével fejezi ki Csokonai. Talán azt jelzi a vidám ritmus szembefordulása a gyászos mondanivalóval, hogy alkotás közben oldódott a költő lelki fájdalma.
Illés György: Lilla nyomában, Göncöl Kiadó, Bp., 1989 (In: Illés György: Szerelmek könyve) Baróti Dezső: A reményhez, Gondolat Kiadó, Bp., 1975 (In: Mezei Márta-Kulin Ferenc (szerk. ):Miért szép? A magyar líra Csokonaitól Petőfiig) Komáromi Gabriella: A reményhez, Móra Kiadó, Bp., 1994 (In: 99 híres magyar vers és értelmezése) Csetri Lajos: Csokonai Vitéz Mihály: A reményhez, Bp., 1973 (In: ItK)