Ez az egyetlen megoldás ahhoz, hogy a pálya élvezeti, használati értéke is megmaradjon, a vállalt pályázati kötelezettség is teljesíthető legyen, és a felmerült esztétikai kifogásokat is megnyugtatóan kezeljék, tette hozzá. A projektvezető reményei szerint a folyamatban lévő közigazgatási eljárás mielőbb lezárul, a módosított, kompromisszumos nyomvonalat pedig a hatóság elfogadja. Megyer hegyi tengerszem . Így a teljes kivitelezés május 15-ig befejeződhet, és ha minden jól halad, már ugyanabban a hónapban használni lehet az ország leghosszabb és legizgalmasabb via ferrata pályáját és a körülöttük kialakított hagyományos mászófalakat. (Akit a Megyer-hegyi fejlesztés részletesebben érdekel, a hivatalos honlapon itt megnézhet i. ) A via ferrata Ausztriában, Németországban, Olaszországban és Szlovéniában rendkívül népszerű hobbi. A hegymászásnak egy könnyített formája, amikor kötél helyett a sziklafalba beépített drótkötelek, létrák segítik a mászást. Magyarországon 2013-ban, a cseszneki Kőmosó-szurdokban építették meg az első pályát, ami hamar nagyon népszerű lett, ezt követte a tatabányai Turul-szobor alatti pályarendszer, majd a Cuha-szurdok.
A több mint 300 m magas Megyer-hegy Sárospataktól északra emelkedik. A hegyen a 15. században nyitott, magas kőfalakkal övezett malomkőbánya ma csodálatos természeti képződmény, kedvelt látványosság. A csapadékvíz felgyülemlésével kialakult tengerszem sajátos botanikai, zoológiai és földtani értékeivel egyedülálló jelentőségű terület. Megyei Lapok. Földtanilag a Tokaj-hegységre jellemző miocén vulkáni utóműködés nagyszerű szemléltetője. A Megyer-hegyi bányató üregét mára esővíz töltötte ki, így jött létre az állandó vizű, festői szépségű tó, melynek legnagyobb mélysége kb. 6 m, a sziklafalak helyenként 70 méterre magasodnak a víztükör fölé. A bányaőr barlangja, a sziklába vájt egykori kovácsműhely, a kibányászott malomkövek és az elszállításukra kivágott "kanyon" szintén érdekes látványt nyújtanak. Érdemes körbejárni a tavacskát a meredek, keskeny ösvényen, ahonnan lenyűgöző kilátás nyílik a vízzel teli "kráterre". A terület egész évben látogatható. Megközelítés: Sárospatak felől gépkocsival, kerékpárral és gyalogosan.
4 km Távolság vasútállomástól: 4. 6 km Közeli látnivalók Programkedvezmények a foglalóknak
A leghosszabb magyarországi via ferrata a Bucsek Henrik út a Cuha-szurdokban, amit ismeretlenek a múlt héten megrongáltak. Az első via ferrata pályát mi is kipróbáltuk az átadás után: Elvesztett ferrataszüzesség Csesznek alatt (Borítókép: VASALTUTAK)
A tó és környéke 1997-ben természetvédelmi terület lett. Az egyre több látogató arra sarkallta a sárospataki önkormányzatot, hogy fejlessze az egyre nagyobb hírnévre szert tevő kirándulóhelyet. A látogatók ebből először a bányaudvar falán tekergő két via ferrata úttal és a hozzá tartozó kötélhíddal találkoztak tavaly augusztusban. Az egyik helyi közösségi oldalon például ilyen reakció született: Mai bringázásom a Tengerszemre úgy indult, mint mindig... Index - Belföld - Megyer-hegyi via ferrata: gúzsba kötötték vagy fejlesztették a híres tengerszemet?. már vagy 30 éve. Aztán amikor felértem... megláttam, amit korábban elképzelhetetlennek tartottam! A Tengerszem falai összefúrva, acélsodronyokkal megfojtva a természetet! Többen tiltakoztak, és nem sokkal később az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóságnak (ANPI) is gondja támadt a via ferratával: az elmaradt kivitelezési egyeztetésre hivatkozva a megyei kormányhivatal hatósági osztályával leállíttatta a majdnem kész kivitelezést, és elrendelte a pálya érintett részének lebontását, ezen a területen az eredeti állapot visszaállítását. Mint a tavaly október 30-i határozatban írták, azért, mert az építtető "eltért a természetvédelmi engedélyben foglalt előírástól, így a kivitelezés megkezdésekor és alatt nem volt biztosított a terület tájképi értékeinek védelme, a megvalósult állapot pedig a védett természeti terület tájképében kedvezőtlen állapotot idézett elő".
Rovat Rovatok – 0 db találat
Regisztrálni az [email protected] e-mail címen lehet. A rendezvényt az M5 csatornán élőben közvetítik. Emellett 10 órától délután 4-ig protokollmentes megemlékezést is tartanak a rákoskeresztúri Új köztemető 301-es parcellájánál. Ugyanitt a gyászpark látogatóközpontjában november 4-ig meg lehet tekinteni a 301-1989 című fotókiállítást is, amelyen Horváth Ernő pillanatfelvételei jelenítik meg a 301-es parcella átalakulását. Emellett országszerte tartanak megemlékezéseket és gyújtanak gyertyát a forradalom áldozataira emlékezve. Borítókép: Rákóczi tér, szemben a vásárcsarnok. Előtérben az 1956-os forradalom alatt elesettek ideiglenes sírjai Hírlevél feliratkozás Ne maradjon le a legfontosabb híreiről! Adja meg a nevét és az e-mail-címét, és mi naponta elküldjük Önnek a legfontosabb híreinket! Budapesti munkások, katonák és tanulók – kik voltak az 1956-os forradalom áldozatai? - Privátbankár.hu. Feliratkozom a hírlevélre Hírlevél feliratkozás Ne maradjon le a legfontosabb híreiről! Adja meg a nevét és az e-mail-címét, és mi naponta elküldjük Önnek a legfontosabb híreinket! Feliratkozom a hírlevélre
A dühös tömeg egy emberként állt bosszút a gyermek haláláért, és meglincseltek három ÁVO-s tisztet, majd megölték Gyenes György főhadnagyot. A mosonmagyaróvári mártírok sírjánál több katona is megjelent (Következik: Halálra ítélték, de megmenekült) áldozat sztálini diktatúra szovjet megszállás forradalom Kardos Miklós 1956 október
Az 1956-os forradalom és szabadságharc leverésének, a szovjet csapatok bevonulásának évfordulóján az áldozatokra emlékezünk. 1956. október 23-án békés tüntetéssel kezdődő, fegyveres felkeléssel folytatódó forradalom bontakozott ki a Rákosi Mátyás nevével összefonódó kommunista diktatúra és a szovjet megszállás ellen. A forradalom a Magyarországon tartózkodó szovjet csapatok beavatkozása után fegyveres szabadságharccá változott. Sorsát szovjet katonai invázió pecsételte meg november 4-én, négy nappal azután, hogy a Nagy Imre vezette magyar kormány kinyilvánította az ország semlegességét, és felmondta a Varsói Szerződést. A beavatkozásról már október 31-én döntöttek Moszkvában, ettől kezdve folyamatosan érkeztek szovjet csapatok Magyarországra. 1956. november 4-én, vasárnap, hajnali 4 óra 15 perckor a szovjet hadsereg általános támadást indított Budapest, a nagyobb városok és a fontosabb katonai létesítmények ellen. A főváros védői – nemzetőrök, rendőrök és kisebb-nagyobb honvédegységek – felvették a harcot.