Miután a bécsi udvarba menesztett követ azt jelentette I. Ferenc József császárnak, hogy a magyar seregeket szinte teljesen szétverték, a császár szentül hitte, hogy ezzel a szabadságharc véget ért. Ideje volt hozzálátni az új állami keretek kialakításához. Az 1849. március 4-én magyarokra ráerőszakolt ("oktrojált") alkotmány volt hivatott biztosítani az új állami lét garanciáit (elviekben leválasztották volna Erdélyt, a Határőrvidéket, és a Vajdaságot Magyarország területéről), valamint egy részben parlamentáris-alkotmányos intézményrendszert teremtett volna az országban, ám az uralkodó emellett abszolutista módon kormányozhatta volna birodalmát. A magyar rendek kénytelenek voltak elfogadni ezt a rendelkezést, amelyet Olmützben aztán alá is írtak. Klapka György tábornok azonban ezt követően egy új támadási tervet készített, és az ez alapján meginduló tavaszi hadjárat sorozatos győzelmeket hozott a magyarok számára ( Hatvan, Tápióbicske, Isaszeg, Vác). A sikerek hatására a Debrecenben ülésező magyar Országos Honvédelmi Bizottmány Kossuth Lajos vezetésével kiadta a Függetlenségi Nyilatkozatot, majd április 14-én kimondták a Habsburg-ház trónfosztását.
Habsburg-ház trónfosztása: I. 1620. aug. 25. A besztercebányai ogy. a ~val m. kir-lyá választotta Bethlen Gábor erdélyi fejed-et (ur. 1613-29). Bethlen, aki 1619. X. 14: elfoglalta Pozsonyt (ahol a Sztkoronát őrizték), nem koronáztatta meg magát, de a választási föltételeket aláírta. Annak főbb pontjai: 1. Mo. szabadságait, szokásait, törv-eit betartja; 2. a vallás szabad gyakorlását, a tp-ok használatával együtt biztosítja, 3. ogy-t tart 3 évenként; 4. a nádor tudomása és előzetes hozzájárulása nélkül a tanács Mo. ügyeiben nem tárgyal, nem dönt; 8. a külf. pénzsegélyt maga v. udvara céljaira nem fordítja; 12. a cseh korona orsz-aival, Au-val és Erdéllyel kötött szöv-et megtartja; 17. az ogy. végzéseket változtatás nélkül szentesíti; 19. ha mindezt nem tartaná meg, az 1222. é. →Aranybulla 31. pontja értelmében a r-ek ellenállhatnak. 1621: a →nikolsburgi béké ben Bethlen lemondott a kir. címről és 1622. III. 20: átadta a Sztkoronát II. (Habsburg) Ferdinándnak. - II. 1707. máj. 1. Az ónodi (Sajóköröm mezei) ogy., melyen Rákóczi Ferenc fejed.
Az I. világháboró végén szétesett Osztrák-Magyar Monarchia utolsó uralkodója, IV. Károly volt magyar király 1921 folyamán kétszer próbálta meg visszaszerezni hatalmát Magyarországon. A két puccsot a kormányzóhoz hű erők leverték, majd IV. Károlyt és Zita királynét az antant Madeira szigetére száműzte. A volt Osztrák-Magyar Monarchia önállóvá lett államai – Magyarország szomszédai – azonban a magyar legitimista erők további mozgolódásai miatt követelték a trónfosztást. Végül a nagyhatalmak nyomására a nemzetgyűlés 1921. november 6-án elfogadta a Habsburg-ház trónfosztását kimondó törvényt, de a királyság intézményét fenntartotta Magyarországon. Az kimondta: "A nemzet a királyság ősi államformáját változatlanul fenntartja, de a királyi szék betöltését későbbi időre halasztja…" (Károly egyébként azért is a magyar trón visszafoglalását, kísérelte meg, mert Ausztriában akkorra már nemcsak a Habsburg-házat detronizálták, hanem a köztársasági államformát is törvénybe iktatták. ) Magyarországon ekkor történt meg a Habsburg-ház negyedik trónfosztása: 1620-ban Bethlen Gábor, 1707-ben Rákóczi Ferenc, 1849-ben a szabadságharc idején mondták már ki a detronizációt.