Azért, hogy Hürremmel közös gyermekeik útját egyengesse: véletlenek is közrejátszottak, de végül Szulejmán halála után Hürrem egyetlen életben maradt fia lépett trónra II. Szelim néven. Hürrem "munkássága" gyökerestől forgatta fel az oszmán dinasztikus politikát. A szultáni udvarban, ettől kezdve az 1650-es évekig a hárem domináns szerepet töltött be nemcsak a palotában, de az állam kormányzásában is. Az "asszonyok szultánátusának" nevezett, állandó intrikákkal terhes, egy évszázadon át tartó korszakban a háremben nevelkedett, a korábbi hercegekkel ellentétben államigazgatási rutinnal már nem rendelkező, sokszor éretlen uralkodók helyett gyakorlatilag anyjuk uralkodott. I szulejmán oszmán szultán testvérek videa. A XVI. század második felétől így átalakuló dinasztikus politikának köszönhetően, illetve azzal, hogy a hercegek eztán általában mindvégig a háremben maradtak, a testvérgyilkosságok gyakorlata jelentősen visszaszorult, ám egy-egy ritka példa erejéig a XIX. századig nem szűnt meg teljesen. Kiemelt kép: Franz Hermann, Hans Gemminger, Valentin Mueller: Török hárem.
Felnőtté válásuk után édesanyjukkal együtt elhagyták a háremet és valamelyik kormányzóságba (szandzsákba) költöztek, hogy ott szerezzenek kormányzati tapasztalatot, így váljanak felkészültté a birodalom majdani vezetésére. Idejük nagy részét nyilvánvalóan saját támogatói körük szélesítése kötötte le, hiszen amint megérkezett a szultán halálhíre (olykor már azt megelőzően is), halálos versenyfutás kezdődött közöttük: amelyikük előbb ért a fővárosba és volt képes maga mellé állítani a janicsárságot, illetőleg a hatalmasságokat, az szerezhette meg a trónt, ami egyúttal a túlélés zálogát is jelentette az ő, illetve fiúgyermekeik számára. A történész megjegyzi, hogy azért közvetve a szultánnak is lehetett beleszólása az utód kiválasztásába, logikus és érthető módon mindegyiküknek megvolt a maga favoritja, akiben alkalmas utódot láttak. Így halt meg az iszákos szultán | 24.hu. Az ilyen fiút küldték a legközelebbi, Manisa tartományba, hogy alkalom adtán elsőként érkezhessen a fővárosba. Hürrem szultána egy XVI. századi portrén. Forrás: Wikipedia Ez persze nem garantálta a sikert, Szelim például a távoli Trapezuntból indulva lett szultán.
A történész megjegyzi, hogy azért közvetve a szultánnak is lehetett beleszólása az utód kiválasztásába, logikus és érthető módon mindegyiküknek megvolt a maga favoritja, akiben alkalmas utódot láttak. Az ilyen fiút küldték a legközelebbi, Manisa tartományba, hogy alkalom adtán elsőként érkezhessen a fővárosba. Hürrem szultána egy XVI. századi portrén. Forrás: Wikipedia Ez persze nem garantálta a sikert, Szelim például a távoli Trapezuntból indulva lett szultán. [1] Az oszmán csapatok még bevették Szigetvárt és Gyulát, utána azonban Szelim megszüntette az apja által elkezdett nagy háborút Miksa magyar királlyal. I. Mehmed oszmán szultán – Wikipédia. [1] Szokoli Mehmed 1568. február 17-én megkötötte a drinápolyi békét, melyben Miksa elismerte a korábbi évek török hódításait, emellett évi 30 000 arany fizetésére kötelezte magát ("… évente 30 000 arany dukát tiszteletteljes ajándékkal …"). Oroszországi háborúskodás [ szerkesztés] Oroszországgal szemben Szelim kevesebb szerencsével járt: az Oszmán Birodalom és leendő északi nagy riválisának első találkozása már előrevetítette a későbbi katasztrófát.
Ezáltal mint az uralkodó felesége, ő vette át a hárem vezetését. Ekkor kapta meg a Haszeki szultána rangot is, amit ő viselt először. Mivel Hürrem Szulejmán előtt hunyt el, így anyai jogán nem kerülhetett a Topkapı élére, így Valide szultána sem válhatott belőle. Politikai, hatalmi törekvései Saját, és gyermekei útját egyengető ambíciói miatt nem egy ember vesztette el vagyonát, pozícióját vagy életét. Elsőként hárem-beli vetélytársával, Mahidevrannal számolt le. Évekig tartó viszályban győzte le Pargali Ibrahim pasát, aki a szultán gyermekkori barátja, nagyvezíre és legfőbb tanácsadója volt. Ibrahim hatalomszerző oktalanságaiból eredő hibáinak, valamint Hürrem, a szultán felé évekig tartó unszolásának köszönhetően vesztette el pozícióit, majd életét. I szulejmán oszmán szultán testvérek 2009. Ibrahim számtalanszor lehetőséget kapott az uralkodótól arra, hogy elhagyja Isztambult, de ő saját felelősségére maradt. 1536 március idusán a szultán a Topkapı palotába hívatta Ibrahimot, majd korábbi ígérete ellenére (miszerint nem fogja megöletni), elküldte a selyemzsinórt neki.
Fokozatosan teret nyert az az elv is, hogy egy ágyassal a szultán csak egy fiú utódot nemzhetett, annak megszületésétől kezdve a fogamzásgátlás különböző formáihoz folyamodtak – magyarázza Kovács Nándor Erik. Bármelyik hercegből lehetett szultán az apa halála után, csupán taktika, megfelelő támogatók, helyezkedés és nyers erő kellett hozzá. A fiú testvérek, és azok gyermekeinek meggyilkolásának kegyetlen szokása azonban a kor oszmán közvéleményében is vegyes érzelmeket szült, ám egy kataklizmaszerű esemény hatására ez a "szükséges rossz"vált az írott törvénynél is sokszor erősebb szokásjoggá. "Törvény" lett a testvérgyilkosság kötelezettsége Történt ugyanis, hogy I. Musztafa oszmán herceg – Wikipédia. Bajezid szultán még 1402-ben, az ankarai csatában megsemmisítő vereséget szenvedett a mongol Timur Lenktől, a következő évben meg is halt. Birodalmának megmaradt területein öt fia folytatott elkeseredett küzdelmet a trónért, az addig dinamikusan terjeszkedő állam átmenetileg darabokra hullott és a hercegek testvérháborúiba süllyedt.