1448. október 19. Szerző: Tarján M. Tamás "Nem beszélek sokat: nem szavak teszik vitézzé az embert. A csatasorban ismerszik meg, ki mit ér. " (Hunyadi János) 1448. október 19-én ért véget a három napig tartó második rigómezei ütközet, mely során a Hunyadi János vezette magyar-havasalföldi koalíció serege döntő vereséget szenvedett II. Hunyadi János rigómezei veresége » DJP-blog. Murád oszmán szultán (ur. 1421-1444/1446-1451) hadaitól. A törökverő hős által vezetett sikertelen hadjárat volt az utolsó keresztény kísérlet a Duna irányában terjeszkedő oszmánok Európából való kiűzésére, tehát a rigómezei fiaskó megpecsételte a balkáni keresztény államok sorsát. Hunyadi, miután 1442-ben Erdélyben, majd az 1443-44-es hosszú hadjárat során a Balkánon is sikeresen harcolt az Oszmán Birodalom tartományi seregei ellen, pápai buzdításra elvállalta egy keresztes háború vezetését, ám 1444. november 10-én, Várna mellett katasztrofális vereséget szenvedett II. Murád főerőitől. Az I. Ulászló király (ur. 1440-1444) életét követelő ütközet után Hunyadi kénytelen volt védekezésre berendezkedni, a kormányzói tisztség megszerzése után pedig a Felvidéken garázdálkodó huszitákkal, és III.
Politikai antropológiai előadások Negyedik éve tanítom egy félévben kulturális antropológusoknak a Politikai antropológia c. tárgyat. Az előadásokat alaposan kidogoztam, s hallgatóim a maguk által készített jegyzetek alapján készülnek a vizsgára. A megadott szakirodalmat feldolgozzák, de közös tapasztalat, hogy nincs olyan szöveg, mely egységes keretben, a politika jelenségvilágára koncentrálva, az antropológiai szempontokat figyelembe véve képes lenne arra, hogy közel hozza a politika világát a hallgatókhoz, megértetve velük, hogy de te fabula narratur.
A várnai (bulgáriai) csatában vesztette életét I. Ulászló magyar és lengyel király, miután meggondolatlanul nekitámadt a janicsárok rendkívül fegyelmezett hadtestének, amelyen a keresztény lovagi sereg lendülete megtört. Maga a fővezér, Hunyadi János is alig tudott megmenekülni a csatából, amely után Vlad Dracul havasalföldi vajda fogságába esett. Csak Hédervári Lőrinc nádor fenyegetésére engedte szabadon Hunyadit a "Drakula". A várnai csatában tulajdonképpen két civilizáció csapott össze: a magyar és lengyel király csapatait a legkülönbözőbb keresztény országok harcosai alkották. Lengyelek, magyarok, rutének, vlahok, horvátok, csehek, bolgárok, pápai lovagok, bosnyákok egyaránt felsorakoztak az oszmánokkal szemben, akik a Kelet népeit egyesítették a Nyugattal szemben. A csata a magyar hadvezér, Hunyadi János kudarcát is jelentette, miután a korábbi hosszú hadjáratban, 1443-44-ben így hiába ért el átmeneti sikereket, 1444-ben összeomlott az az álom, hogy a törököket ki lehet szorítani a Balkánról.