Így épült a berlini fal 2011. augusztus 12. 09:41 MTI Ötven éve, 1961. augusztus 13-án kezdték el építeni Berlin keleti szektorának határán az úgynevezett berlini falat, amely aztán hosszú ideig Európa megosztottságának jelképe volt. A kommunizmus védelmére? A II. világégést követően a vesztes Németországot és fővárosát, Berlint megszállták a győztes antifasiszta koalíció csapatai. Berlinnek a nyugati szövetségesek által ellenőrzött része és a szovjet zóna között - amely az 1949-ben létrejött NDK fővárosa lett - többé-kevésbé szabad volt az átjárás, s ennek révén 1949 és 1961 között több mint 1, 6 millió ember menekült a nyugati szektorba. 1961. augusztus 13-án éjjel "az NDK államhatárának biztosítása céljából" a keletnémet hadsereg és a rendőrség egységei szögesdróttal és drótakadályokkal lezárták a két Berlint elválasztó övezetet, majd két nappal később fegyveres felügyelet mellett betonelemekből álló falat kezdtek építeni. Ennek elsősorban az volt a rendeltetése, hogy meggátolja a keletnémet polgárok tömeges menekülését a nyugati városrészbe.
A német fővárosban élő fiatalok kétharmada szinte semmit nem tud a hírhedt berlini falról - derült ki egy szerdán nyilvánosságra hozott berlini felmérésből. A tekintélyes Forsa Intézet annak kapcsán végezte a közvélemény-kutatást, hogy közeleg augusztus 13., a jelenlegi főváros keleti és nyugati részét 28 éven keresztül elválasztó fal megépítésének 50. évfordulója. Az évforduló kapcsán Berlinben nagyszabású megemlékezésekre kerül sor. A felmérés szerint a 30 év alatti, de mindenekelőtt a rendszerváltás utáni berlini fiatalok csaknem 70 százaléka számára augusztus 13. semmit nem mond, jelentős részüknek fogalma sincs arról, hogy mi történt akkor. A válaszok alapján szakértők számára feltűnő, illetve elgondolkoztató volt az is: a berliniek mintegy 10 százaléka még mindig azon a véleményen van, hogy a fal építése "helyes lépés" volt. A szóban forgó 10 százalék úgy vélekedett, hogy csakis így lehetett megőrizni az egykori kommunista NDK stabilitását, illetve megakadályozni azt, hogy a keletnémet szakemberek Nyugatra vándoroljanak át.
7. A fal számos családot szakított el egymástól, és megépítése után korábban Nyugat-Berlinben dolgozó NDK-állampolgárok tízezrei voltak kénytelenek új munka után nézni. 8. A fal megépítésének kezdetén a berlini fal mindkét oldalán hangosbeszélőket állítottak fel, amelyeken folyamatosan üzengettek egymásnak keletiek és a nyugatiak. 9. 1961. október 27-28-án a leghíresebb átkelőnél, a Checkpoint Charlie-nál 16 órán át néztek egymással farkasszemet a szovjet és az amerikai tankok, de a feszült helyzet végül nem eredményezett háborús konfliktust. 10. 1963. június 26-án, John F. Kennedy híres nyugat-berlini beszédének napján az NDK határcsapatai hosszú anyagdarabokkal takarták le a Brandenburgi kaput, így az amerikai elnök ezen keresztül nem láthatott át Kelet-Berlinbe. 11. A fal fennállása alatt mintegy 5000 NDK-állampolgár – köztük számos határőr – kísérelt meg Nyugat-Berlinbe szökni, legtöbbjüket azonban elfogták, legalább 136-an pedig életüket vesztették. 12. A szökést megakadályozó határőrök átlag 100-200 keletnémet márka jutalmat, és 3-6 nap szabadságot kaptak.
1961-ben Hruscsov utasítására kezdik el építeni és 1989-ig a rendszerváltozásig áll fenn. Kelet- és Nyugat-Berlint választotta el. Az őrségben lévő katonák parancsba kapták, hogy mindenkit le kell lőni, aki megpróbál átjutni a falon. A hidegháború első évei a kubai rakétaválságig (1962) Hidegháború vagy idegháború