Ám 1098-ban mégis úgy döntöttek, hogy elengedik az egymás iránt érzett sérelmeiket, a Tisza melletti Várkonynál kibékült a két testvér. A békülés csak ideig óráig tartott Álmos több ízben tört testvére hatalmára, ezért 1115-ben Kálmán a saját öccsét és támogatóit Urost, Pált és Vatat elfogatta majd kegyetlen módon megvakíttatta őket. Könyves Kálmán nem volt szerencsés a szerelemben Első felesége, I. Roger, a szicíliai normann gróf lánya 1110 -ben tragikus körülmények között szülés közben hunyt el. Második feleségét, Eufémiát, a szuzdal-perejaszlavi fejedelem lányát 1112-ben vette felségül, de rá alig két évre 1114-ben házasságtörés miatt hazaküldte a ráadásul várandós asszonyt. Nyitókép: Wikipédia
Könyves Kálmán intézkedései - Feladatok Elemezd Könyves Kálmán törvényeit a megadott kérdések segítségével! Kérdések: • Hogyan tesz különbséget öröklés szempontjából a birtokok között a törvény? Mi evvel a célja? • Mely esetben száll vissza a király által adományozott birtok az uralkodóra? • Hogyan nevezzük azt az öröklési jogot, amely szerint a család kihalása esetén újra az uralkodóra száll vissza birtok? • Kinek és mely feltétel esetén kell páncél nélküli vitézt kiállítani? • Miért teszi kötelezővé a templom melletti temetkezést a keresztények számára? • Mikor menti meg a tolvajt a templom a megcsonkítástól? Hogyan nevezik ezt a templom által nyújtott jogot? • A pogány szokás gyakorlása milyen büntetéssel jár a fiatalok számára? • Miért tesz különbséget a törvény életkor szerint a pogányság büntetésében? • Engedélyezi-e a törvények a papok házasságát? Indokold válaszodat!
Számtalanszor fellázadt bátyja ellen, aki mindig megbocsátott testvérének. Álmos nem érte be a hercegi tartományokkal, s kész lett volna hűbérurának elismerni V. Henrik császárt (1081-1125). 1113-ban, amikor a herceg hatodszor lázadt fel a király ellen, Kálmán nem kegyelmezett. Elfogatta testvérét, és fiával, Bélával együtt megvakíttatta. Könyves Kálmán, nevével ellentétben, nem csak a tudományhoz értett. Uralkodása alatt sikerült elfoglalnia Dalmáciát. A fejlett terület városai sorra kapituláltak, de Kálmán nem fosztotta ki azokat, hanem elfogadta és megerősítette a helyi szokásokat. A hódítások eredményeként Könyves Kálmán és utódai nemcsak Magyarország, hanem Horvátország és Dalmácia királyának tekintették magukat. A 13. század végéig a két tartományt Tengermelléknek nevezték, s a terület a magyar korona tartozéka lett, de különállásukat jelzi, hogy élükre bánokat neveztek ki. Horvátország és Dalmácia elfoglalása után Magyarország a közép-európai régió vezető hatalma lett. A támadó politika egészen az oszmán betörésekig tartott.
1102-ben Tengerfehérváron (ma Biograd na Moru, Horvátország) horvát királlyá koronázták. A Képes Krónika úgy festette le korának egyik legműveltebb uralkodóját, Kálmánt, mint aki "testalaktára nézve hitvány volt, de ravasz és tanulékony, borzas, szőrös, vaksi, púpos és sánta volt, és selypített". Ezt a cseppet sem hízelgő leírást azonban fenntartásokkal kell kezelni, hiszen Könyves Kálmán király uralkodásának történetét akkor jegyezték le, amikor már Álmos utódai ültek a magyar királyi trónon. Kálmánt ugyan fia, II. István követte a hatalomban, de ő 1131-ben utód nélkül halt meg, így végül II. (Vak) Bélát, Álmos Kálmán által megvakíttatott fiát koronázták királlyá. Hogy valóban ronda volt-e Kálmán király, nem tudjuk, de az bizonyos, hogy uralkodása alatt a keresztény magyar állam Kelet-közép Európa egyik vezető hatalmává nőtte ki magát. László király váratlant húzott Csúnya vége lett a testvérháborúnak Olvasta már a Múlt-kor történelmi magazin legújabb számát? kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám) Nyomtatott előfizetés vásárlása bankkártyás fizetés esetén 18% kedvezménnyel.
Fájdalmában úgy döntött, hogy elhagyja az országot, egészen Lengyelországig menekült. Ám egy évre rá, 1095 júniusában mégis visszatért, hiszen Szent László csehországi hadjárata során súlyosan megbetegedett, ezért végső rendelkezésében hazahívta Kálmánt, mint jog szerinti trónörököst. Így történt, hogy 1095 július 29-én Könyves Kálmán elfoglalta a magyar trónt. De nem feledkezett meg fivéréről sem, hiszen Álmos herceg kezébe egész Észak-Magyarországon hercegi hatalmat adott. Mivel Kálmán életében erősen jelenvolt I. István kultusza a magyar királyi tekintélyt ő maga is eszmei alapokon erősítette, hiszen Hartvik püspökkel megíratta a szent király harmadik legendáját. Könyves Kálmán királlyá koronázása Székesfehérváron Forrás: Wikipédia 1100-ban a tarcali zsinaton Könyves Kálmán úgy döntött, hogy felülvizsgáltatja Szent István, az esztergomi zsinaton pedig Szent László törvényeit. Ezzel egy időben pedig betiltatta a boszorkányüldözést is. Rá két évre 1102 tavaszán Zárában horvát királlyá koronázták.
A tételhez tartozó fájlok Egyetemi IP szakdolgozat pdf 5. 465Mb Ez a tétel a következő gyűjteményekben található meg Hallgatói dolgozatok (Történelmi Intézet) [592] A Történelmi Intézet hallgatói dolgozatainak gyűjteménye Minden dokumentum, ami a DEA-ban található, szerzői jogokkal védett. Minden jog fenntartva! Felhívjuk felhasználóink figyelmét arra, hogy a DEA "Egyetemi IP" és "Könyvtári számítógépek" elérési szintű dokumentumai kizárólag oktatási, kutatási, valamint saját tanulási célokra használhatóak fel, azt nem oszthatják meg az interneten és nem terjeszthetik. A dokumentum és a pdf megjelenítő védelmének megkerülése (másolás, nyomtatás, letöltés korlátozása) tilos.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot. 7 960 ft 6 490 Ft Digitális előfizetés vásárlása a teljes archívumhoz való hozzáféréssel 50% kedvezménnyel. Az első 500 előfizetőnek. 20 000 ft 9 990 Ft