"A föld ne forogjon, hanem álljon"! Ezek Baradlay Kázmér utolsó atyai szavai a dicső negyvennyolcas magyar szabadságharc előtti napokban. Ekkor azonban a világ végérvényesen megváltozik. Minden másképpen alakul, mint ahogy a családfő eltervezte. Akinek jeles polgári karriert szán, feláldozza magát a haza oltárán, akinek remete életet jelöl ki, megnősül, a legidősebb fiú sem marad otthon, hanem elindul az önálló élet felé. A színes történelmi tabló szereplői, Haynau, Zichy gróf, Tallérossy Zebulon, a Plankenhorst lányok. Tolcsvay Béla zenéje teszi felejthetetlenné az élményt, aki Jókai verseit zenésítette meg egyedülálló hangszerelésben. Okostankönyv. JÓKAI MÓR A KŐSZÍVŰ EMBER FIAI Történelmi színmű két részben Az előadás hossza kb. 165 perc, egy szünettel Színpadra alkalmazta: Seregi Zoltán Énekmondó: TOLCSVAY BÉLA Baradlay Kázmér hangja: MAJOR TAMÁS Baradlay Kázmérné: TORDAI TERI Pál: SZEREDNYEY BÉLA Edit: BÁTYAI ÉVA Plankenhorst Antoinette: FRAJT EDIT Plankenhorst Alfonsine: GREGOR BERNADETT Baradlay Ödön: ALMÁSI SÁNDOR Baradlay Richárd: SZARVAS ATTILA Baradlay Jenő: JÁNOSI DÁVID Lánghy Bertalan: TÓTH TAMÁS Lánghy Aranka: KONCZ ANDREA Rideghváry Bence: KASZÁS GÉZA Tallérossy Zebulon: ifj.
A kőszívű ember fiai, Jókai Mór 1869-ben megjelent regénye, amelyben az 1848–49-es forradalom és szabadságharcnak állított emléket. A regény a kiegyezés utáni politikai harcok jegyében íródott, amikor Jókai a függetlenségi célkitűzés mellett állt ki. Megírásához felhasználta Horváth Mihály Magyarország függetlenségi harcának története (1865) című művének egyes részeit, korabeli lapok híreit és saját élményeit is, valamint barátja és országgyűlésben lévő párttársa zaszkali és deménfalvi Boczkó Dániel teljhatalmú kormánybiztos élet útjának egyes elemeit is. Nemesdomb községben haldoklik Baradlay Kazimír nagybirtokos, főispán. Konzervatív eszméket valló, családjának ellentmondást nem tűrő zsarnoka. Kőszívű ember fiai rövid tartalma?. A szíve kővé vált, orvosi értelemben és a bibliai szólás szerint is. Utolsó perceiben feleségének Marie-nak rendelkezett arról, hogy fiai: a legidősebb, Ödön (diplomata volt az orosz udvarnál), Richárd (királyi testőr Bécsben) és a legkisebb, Jenő, szintén udvari tisztviselő (hivatalnok) maradjanak meg azon a pályán, amelyen elindította őket.
Most már hasztalan lett volna Ödönnek előállni, és belekiáltani a világba: "Én vagyok az; nem a másik! " Nemcsak oktalanság lett volna az most már, de kegyetlenség saját családjához, melynek most már ő egyedüli fenntartója. Nem maradt hátra más, mint tisztelettel hajolni meg a magát feláldozott testvér emléke előtt. "Ő volt közöttünk az egyedüli hős. " S ezt jól mondta; mert meghalni egy ügyért, melyet imádunk, s melyben hiszünk – emberi becsvágy; ámde meghalni egy ügyért, melyet imádunk, de melyben sohasem hittünk – emberfölötti áldozat. Amazok "derék emberek", de ez a "hős". Derült-e ki valaha e véres tévedés? A kőszívű ember fiai · Jókai Mór · Könyv · Moly. Meglehet! Mind a két félnek annyi elrejtenivalója volt abban a titokban, hogy egyik sem híresztelhette el. Mire aztán kiderülhetett e szent csalás, akkorra már oly egyhangúlag riadt fel az egész világ kárhoztató szava e tények felett, hogy a megtörténtet és meg nem történtet örömest a feledékenységnek engedték. És elvégre – egy ember tényéért egy ember kiszenvedett. Az adósság le volt fizetve.
Feleségül veszi Editet, akiről kiderül, hogy a Plankenhorst vagyon örököse.
Ödön már "bene latet" (jól rejtve van). Meg van cserélve a szerep egy varázsló pillanatban; amazé lett a hősi vég; neki maradt a csendes munka, a világtól elvonult szemlélődés, a jobb időkre váró remény, a hallgató élet. De hátra van még Richárd!
Özvegy felesége pedig hat hét múlva menjen férjhez Ridegváry Bencéhez az ő politikai utódjához, mert így követeli meg ezt az országos és a családi politika. Baradlayné a halál után fogadalmat tesz, hogy mindennek az ellenkezőjét fogja tenni, amit férje diktált a végrendeletben. Így először Ödönt hívja haza, akit apja azért távolított el messzire, mert a nemesdombi református lelkész lányát, Arankát, szerette. Ödön azonnal teljesítette anyja kívánságát és hazatért. Otthon Ödön liberális főispán lett, s Arankával családot alapított. A két bécsi ifjú közül Jenő szerelmes Plankenhorst Alfonsine-ba. Egy előkelő szerepet játszó, szép de gonosz nőbe. Alfonsine nyomorúságos körülmények között nevelteti Károly nevű fiát, akinek Palvicz Ottó, osztrák katonatiszt az apja. Richárd a Plankenhorst-házban találkozik Liedenwall Edittel, a család szegénysorsú rokonával, akit megszeret és eljegyez. Az 1848-as forradalom-ban Ödön Magyarországon tevékenykedett a forradalomban és a szabadságharcban is. Baradlayné elhatározza hogy kisebb fiait is a haza szolgálatába állítja.