Budapest, 2014. április 4., péntek (MTI) - Életének 84. évében hosszan tartó betegség után pénteken elhunyt Szabó Gyula Kossuth- és kétszeres Jászai Mari-díjas színész, érdemes és kiváló művész, a nemzet színésze - tudatta a család az MTI-vel. Összegyűjtöttük a Színház ban megjelent, Szabó Gyuláról szóló vagy őt említő írásokat. Elhunyt Szabó Gyula. Szabó Gyula 1930. július 15-én született Kunszentmártonban. Tervei között nem szerepelt a színi pálya: papnak készült. A család azonban nagy szegénységben élt, nem tanulhatott, dolgoznia kellett. Fiatal munkásként nagy lelkesedéssel vett részt az üzemi színjátszó csoport munkájában, innen jelentkezett néhány társával együtt a Színművészeti Főiskolára, ahová első nekifutásra felvették. A színművész 1954-től a Petőfi és a Jókai Színház tagja, majd évtizedekig a Thália Színház vezető színészeként emlékezetes, óriási sikerű produkciók részese volt. A Thália megszűnése után tagja lett a rövid életű Arizona Színháznak, majd az ugyancsak pár évig működő Művész Színháznak is, később a székesfehérvári Vörösmarty Színháznál dolgozott.
Ez is érdekelhet beauty and style Kipróbáltuk, hogy hat a bőrre a tokaji aszú és a bakuchiol: 40 éve a nők szépségét szolgálja a Helia-D » Ezt tedd, ha egy picit eláll hátul a farmer dereka: gépi varrás nélkül orvosolhatod a problémát » Nem bonyolítja túl az öltözékét, mégis mindig divatos és nőies: a legszimplább szettjeivel is sokakat inspirál a csinos blogger » Top olvasott cikkek Tudod, melyik város nevezetessége a Cifrapalota? 10 kérdéses kvíz az ország ismert látnivalóiból Teszteld tudásod! 10 vers, amit általános iskolában tanultál: felismered a kezdősorokat? Szabó Gyula - Sztárlexikon - Starity.hu. 6 étel és ital, ami kipucolja a veséket, és segíti a máj működését: a fogyást is beindítják 8 kvízkérdés Mátyás királyról, amire általánosban tudtuk a választ: ma mennyire emlékszel? Megérdemelten nyert a Sztarban Sztár győztese: "Örülök, hogy nem a nagyképű, hanem ő győzött! " Életének 84. évében hosszú betegség után ma, 2014. április 4-én elhunyt Szabó Gyula Kossuth- és kétszeres Jászai Mari-díjas színész, érdemes és kiváló művész, a nemzet színésze - tudatta a család az MTI-vel.
1975-ben elnyerte filmkritikusok díját, 1996-ban a Budapestért Díjat adományozták neki. A Kossuth-díjat 2000-ben kapta meg, hat évvel később a nemzet színészei közé választották. Az Aphelandra alapítvány díjával 2003-ban tüntették ki, amelyet kimagasló alakításai mellett humánumával érdemelt ki. A Kecskeméti Animációs Filmfesztiválon 2005-ben életműdíjat kapott a Magyar népmesék rajzfilmsorozatban végzett munkájáért. "Tanyasi gyerek voltam. Eső után gyakran óriási nagy szivárvány, sokszor dupla szivárvány ragyogta be az alföldi eget. Édesanyám, aki nagyon vallásos volt olyankor mindig megkérdezte tőlem: Látod? - és a szivárványra mutatott. Éppen azt nézem - válaszoltam én -, de az micsoda? Hát szivárvány - mondta édesanyám. De mi a szivárvány? - faggattam tovább. Elhunyt Szabó Gyula, a nemzet színésze. Hát egy híd - magyarázta anyám, azon föl lehet menni a mennyországba, Jézuskához. Attól kezdve, ha nem látott senki, mindig szaladtam a szivárvány felé, hogy felmehessek rajta a mennybe, Jézuskához... " - Szabó Gyula, 2005
A család azonban nagy szegénységben élt, nem tanulhatott, dolgoznia kellett. Fiatal munkásként nagy lelkesedéssel vett részt az üzemi színjátszó csoport munkájában, innen jelentkezett néhány társával együtt a Színművészeti Főiskolára, ahová első nekifutásra felvették. A színművész 1954-től a Petőfi és a Jókai Színház tagja, majd évtizedekig a Thália Színház vezető színészeként emlékezetes, óriási sikerű produkciók részese volt. A Thália megszűnése után tagja lett a rövid életű Arizona Színháznak, majd az ugyancsak pár évig működő Művész Színháznak is, később a székesfehérvári Vörösmarty Színháznál dolgozott. 1979-től a Színház- és Filmművészeti Főiskolán tanított. A nagy mesemondó Alkata, jellegzetes orgánuma népi hősök megformálására tette leginkább alkalmassá, de más szerepkörökben is kiváló alakítást nyújtott. Pályája során játszott többek közt Molnár Ferenc, Shakespeare, Bulgakov, Stendhal és Katona József színműveiben. Legemlékezetesebb Hábetler Jánosként volt Fejes Endre Rozsdatemető című regényének drámaváltozatában és Tiborcként Katona Bánk bánjában.
A sok munka azonban a zenei tanulmányok rovására ment, így csaj az üzem színjátszó csoportjának lelkes tagjaként élhette ki művészi igényeit. Egy hirtelen ötlettől vezérelve pár társával együtt jelentkezett a Színművészeti Főiskolára, ahová – talán az ő legnagyobb meglepetésére - első nekifutásra felvették. Ez ma is gyönyörű eredmény, de akkor talán még inkább annak számított, hiszen mindössze 48 főt vettek fel a 12 ezer jelentkezőből. Friss diplomásként 1954-ben a Petőfi Színházhoz szerződött, majd a Jókai Színház tagja lett. Évtizedekig a Thália Színház vezető színésze volt, emlékezetes, óriási sikerű produkciók részeseként. A Thália megszűnése után tagja a rövid életű Arizona Színháznak, majd az ugyancsak pár évig működő Művész Színháznak is tagja volt, majd 1996-tól a székesfehérvári Vörösmarty Színháznál állapodott meg. 1979-től a Színház- és Filmművészeti Főiskola tanára, egyetemi docense. Alkata, jellegzetes orgánuma népi hősök megformálására tette leginkább alkalmassá, de más szerepkörökben is kiváló alakítást nyújtott.
A Színház- és Filmművészeti Főiskolán 1968-ban végzett rendezőként, s a Mafilmhez szerződött. Első játékfilmjét 1973-ban rendezte Végül címmel. A film a mannheimi filmfesztivál fődíját nyerte el, 1974-ben pedig a touloni filmfesztiválon a legjobb rendező díjat kapta. Minden filmjét finom, mély intelligencia, ironikus humor és az élet mulandóságát érző szomorúság sző át. A Teketória, az Első 200 évem, a Déryné, hol van? Maár Gyula könyvei - lira.hu online könyváruház. mind olyan alkotások, amik hangnemükben, ízlésükben elütnek annak a kornak sikervonulatától és elviségétől, amiben készültek. Legtöbb filmjének operatőre Koltai Lajos volt, aki a legtiszteletteljesebb elismeréssel adózik Maár Gyula művészetének, csakúgy, mint Tarr Béla, aki Maár Gyula Töredék című, legutóbbi filmjének producere volt. Maár Gyula Rendszeresen készített filmeket a Magyar Televíziónak. Nevéhez olyan tévéfilmek rendezése fűződik, mint az 1976-ban Jókai Mór regényéből készült A lőcsei fehér asszony, a Bűn és bűnhődés vagy pedig az Én és a kisöcsém című zenés film.
Maár Gyula a magyar filmművészet egyik zsenije volt, nagy űrt hagy maga után – hangsúlyozta Koltai Lajos, aki a pénteken elhunyt rendező legtöbb filmjének operatőre volt. "Alapvető ember számomra" – mondta Koltai Lajos, aki felidézte, hogy operatőrként őt is egy Maár Gyula-filmmel fedezték fel. Szinte rögtön a főiskola elvégzése után, 1971-ben kapta tőle a megbízást a Prés című filmre, amelynek főszereplője Maár Gyula felesége, Törőcsik Mari volt. Mint kiemelte, Maár Gyula az a fajta gondolkodó zseni volt, aki megtanította őt is gondolkodni, ahogy elkezdett vele dolgozni, kezdett kinyílni a szeme, kezdte megérteni, hogy mi van a sorok között. A Prés után a Végül című közös alkotás következett, majd a Déryné, hol van?, amelynek főszereplője szintén Törőcsik Mari volt, akit játékáért Cannes-ban a legjobb színésznőnek járó díjjal jutalmaztak. Meghalt Maár Gyula filmrendező. "A világ egyik legszebb filmje" – fogalmazott Koltai Lajos, hozzátéve, hogy ez volt a "csúcsok csúcsa" az életében, és mindig az etalon marad. Felidézte, hogy együtt készítették az egyetlen portréfilmet Pilinszky Jánosról, és Törőcsik Mariról is csináltak portrét.
80 éves korában elhunyt Maár Gyula filmrendező, forgatókönyvíró, Törőcsik Mari férje 80 éves korában elhunyt Maár Gyula filmrendező, forgatókönyvíró, Törőcsik Mari férje. Tájékoztatásuk szerint a művész péntek este hunyt el a budapesti Kútvölgyi kórházban. Maár Gyula 1934. Meghalt Maár Gyula filmrendező - alon.hu. augusztus 2-án született Budapesten. A jómódú, de később elszegényedő budapesti polgárcsaládban felnövő fiú először az irodalom világában próbálta megtalálni a helyét. Filmes pályafutását csak harmincévesen kezdhette el, mivel "osztályidegenként" nem vették fel érettségi után a Színház- és Filmművészeti Főiskolára. Irodalomból és történelemből szerzett diplomát az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karán, majd rövid ideig tanított. A művészet iránti vonzalma a kibontakozó filmes klubmozgalomba vitte, amelynek hamarosan egyik közismert alakja és előadója lett. Közben a Medicina Könyvkiadó lektora, majd a Magvető Kiadó szerkesztője volt, Zimre Péterrel filmforgatókönyveket írt, amelyekből egy válogatás is megjelent 1969-ben Sértődött utazás címmel.
Tehát szerelmes leszel meg minden, ami az emberrel történni szokott. S aztán szépen, lassan elindul a filmes úgymond hivatáskópia vizsgálata is. Késéssel. Először ugyanis a bölcsészkar elvégzése következett, mert osztályidegenként nem vették fel a Színház- és Filmművészeti Főiskolára. Később bocsáttatott be. 1968-ban végzett. Első jelentősebb visszhangot kiváltó filmje a Prés (1971). Kevés kivétellel úgy dolgoztam, hogy azt csináltam meg, amihez valamilyen értelemben személyes közöm volt. Tehát én azt tartottam, hogy nekem az a kötelességem, hogy minél teljesebben, vagy minél jobban tudjam kifejezni azt, amit tulajdonképpen én a saját látásommal el akarok mondani, vagy el akarom képzelni. Ez abból a hitből indult ki, hogy ami engem érdekel, az tulajdonképpen érdekelhet másokat is. Ez azért többé-kevésbé megvalósult. Azért kevésbé is, mert volt egy olyan időszak a harmadik játékfilmem, a Teketória (1976) után, amikor nagyon világos volt, hogy nem lehet megszólalni úgy teljesen, mint például a Présben.
Könyvbarát 1960.
Rovat Rovatok – 0 db találat