Immáron több, mint egy éve, hogy az emberiség történetének második legtávolabbra jutó űrszondája is elérte a Naprendszer (egyik) határát. Mondhatni, ideje volt már, főként ha figyelembe vesszük, hogy 42 évvel ezelőtt indult el hosszú útjára. A Voyager űrszondá(k)nak azonban nem csak a Naprendszer "széle" volt a kitűzött úticéljuk, az említett határ pedig messzebb van, mint az gondolnánk - hogy pontosan hol, arra pont a Voyager űrszondák adták meg a választ. Milyen messze vannak a Naprendszer bolygói a Naptól? | Kölöknet. A Voyager-program története még 1964-ben kezdődött, egy amerikai űrmérnök, Gary Flandro felfedezésével. Flandro a Naprendszer gázóriásainak mozgását elemezve rájött, hogy a '70-es évek végén a négy bolygó közel együttállása olyan lehetőséggel kecsegtet, amelyre legközelebb csak 175 év múlva lesz lehetőség. Az ebből származó terv a Planetary Grand Tour - egy űrszonda költséghatékony és gyors útja a Naprendszer külső tartományába, kihasználva az óriásbolygók tömegvonzását. A szonda így nem csak plusz gyorsulásra tehet szert a gravitációs hintamanőverek révén, de közelről tanulmányozhatja a Jupiter, Szaturnusz, Uránusz és Neptunusz alkotta négyesfogatot.
A Naprendszeren kívüli világba is belehallgathattunk a Voyager–1-nek köszönhetően Ez a cikk már több mint 90 napja készült. A benne szereplő információk elavultak lehetnek. 1977. szeptember 5-én indították útnak a floridai Cape Canaveralból – amelyet az Irma hurrikán miatt valószínűleg lezárnak – a Voyager–1 űrszondát, amely elsőként lépett át a csillagközi térbe, vagyis elhagyta azt az övezetet, amelyben a Napból kiáramló részecskék vannak túlsúlyban. Így aztán most nem csoda, hogy a fél világ a 40 évét betöltő űrszondát ünnepli, hiszen bár kissé öreges, még mindig remek kondiban van. A Voyager–1 40 évvel útnak indítása után a Földtől mintegy 21 milliárd kilométerre jár – ez a Föld–Nap-távolság mintegy 140-szerese –, ezzel pedig az emberiség legtávolabb jutó misszióját teljesíti. Most vagyunk a legtávolabb a Naptól | 24.hu. A Voyager–1 testvérszondáját, a Voyager–2-t bár két héttel korábban indították útnak, a Voyager–1 mégis gyorsabban halad, és 2012. augusztus 25-én sikerült átlépnie a csillagközi térbe. A két szonda tudományos célja a Naprendszer külső bolygóinak – a Jupiternek, a Szaturnusznak, az Uránusznak és a Neptunusznak – a megfigyelése volt.
Ennek szemléltetésére egy videót is készítettek: Ha a számítással nem is, a definícióval akadtak problémái a tudományos közösségnek. "Tegyük fel, hogy egy olyan házban élsz, ahol a szomszéd az év felében valahol messze tartózkodik, mondjuk, te wisconsini vagy, a szomszédaid pedig hét hónapot Floridában töltenek. Ez idő alatt a kettővel arrébb lakók vannak hozzád legközelebb. A bolygók sorrendje a naptól való távolság alapján 💫 Tudományos És Népszerű Multimédiás Portál. 2022. A legtöbben viszont ennek ellenére továbbra is azt neveznék szomszédjuknak, akik a mellettük lévő házban laknak a maradék öt hónapban" – mondta a kutatást a Live Science-nek véleményező csillagász, Steven Beckwith, aki a Berkeley-i Kaliforniai Egyetem professzora. Kapcsolódó cikkek a Qubiten:
A Voyager–2 űrszonda egy hónappal ezelőtt elhagyta a Nap körüli töltött részecskékből álló buborékot, azaz a helioszférát, és ezzel kilépett a csillagközi térbe, jelentette be az amerikai űrhivatal, a NASA hétfő délután. A Voyager–2 műszerei által gyűjtött adatok körültekintő kiértékelése alapján a kutatók megállapították, hogy a szonda még november 5-én átlépte a Nap által létrehozott helioszféra-buborék határát képező heliopauzát. Ezen a határvonalon egyenlíti ki egymást a napszél, valamint a csillagközi anyag és sugárzás hatása. Másként fogalmazva, a Napból származó töltött részecskék itt már nem elég erősek ahhoz, hogy elnyomják a környező csillagokból érkező csillagszelet. A Voyager–2 jelenleg közel 18 milliárd kilométerre van a Földtől. Ekkora távolságon az űrszonda rádiójelei 16, 5 fél órát utaznak, amíg elérik a NASA földi rádióteleszkópjait. Bár a Voyager–2 ikerszondája, a más pályán haladó Voyager–1 még 2012-ben átlépte ezt a határvonalat, egy kulcsfontosságú műszere – a Voyager–2-vel ellentétben – ekkor már nem üzemelt.
Például, ha egy fényképet látszik egy 90 millió fényév távolságra lévő galaxistól, akkor valójában bepillantást nyer az a galaxis 90 millió évvel ezelőtti nézete. A bolygó távolsága a naptól A bolygók sokkal közelebb vannak a Földhez, mint a távoli galaxisok, tehát egy bolygó látása távcsővel vagy egy fotón nem olyan távoli nézet a múltba. Valójában általános mérni a bolygó távolságát a Naptól fénypercekben vagy fényórákban, szemben a fényévekkel, mivel ezek a számok kisebbek és könnyebben megérthetők. Például a Merkúr a legközelebbi bolygó a naphoz. Átlagosan körülbelül 36 millió mérföldre fekszik. Világos években ez a szám 0. 000006123880620837039 fényév távolságra lenne. Sokkal könnyebb azt mondani, hogy körülbelül 3, 3 fény perc van, azaz körülbelül 3, 3 percig tart, amíg a fény a Higany és a nap között utazik. A többi átlagos távolság a Nap és a bolygók között a következő: Vénusz: 0, 000011397222266557821 fényév, vagy körülbelül 6 fénypercre a naptól. Föld: 0. 00001582002493716235 fényév, vagyis körülbelül 8, 3 fényperc távolságra a naptól.
Szerintük ugyanis a bolygóközi távolságok kiszámításakor a legtöbben egyszerűen kivonják egymásból a két égitest Naptól való átlagos távolságát, pedig ez csak azt mutatja, hogy mekkora távolság van a két bolygó között, amikor azok a legközelebb állnak egymáshoz. Mivel azonban a bolygók keringési sebessége különbözik, a Merkúr átlagosan több időt tölt el a Föld közelében, mint az egyébként egy ponton hozzánk legközelebb merészkedő Vénusz. A Merkúr illusztrációja Fotó: SCIEPRO/SCIENCE PHOTO LIBRARY/Science Photo Library A kutatók egy új matematikai modell, az úgynevezett pont-kör módszer segítségével mérték meg a bolygók közötti távolságokat, így az egyes bolygók keringési pályáinak több pontját is figyelembe vették az átlagos távolság kiszámításakor, vagyis a klasszikus modellel ellentétben a keringési időt is bevonták az egyenletbe. A szimulációban tízezer éven keresztül követték a bolygók aktuális állásait, és így az jött ki, hogy nemcsak a Földnek, de a különböző pályák és keringési idők miatt a Naprendszer minden egyes bolygójához (egészen a Neptunuszig) a Merkúr van átlagosan a legközelebb.
Mindez állami monopóliummá is nyilvánította a lottójátékot az osztrák és cseh tartományokban. Lássuk a hazai lottó sorsolás történetének főbb mozzanatait, amit a MúltKor történelmi portá l gyűjtött össze: • a magyar területekre érvényes pátenst 1762. március 26-án adták ki; • Ottavio Cataldi olasz vállalkozó kapta meg a koncessziót; • a lottó kincstári monopólium lett; • a kincstár bérbe adta a játék rendezésének jogát; • az első budai lottósorsolást 1770. Lottó sorsolás ma chance. szeptember 2-án Budán tartották a Felső piac téren (a mai Batthyány téren); • az akkoriban lutrinak nevezett játékon szintén 90 szám közül sorsoltak; • öt nyerőszámot húztak ki; • 1787-ben II. József, magyar király, a Német-római Birodalom császára megszüntette a koncessziós rendszert; • a lottójáték szervezése ezután állami kézbe került; • 1868-ban a lottó hazai kézbe került; • létrejött a Magyar Királyi Lottóigazgatóság; • évente hárommillió forinttal gazdagodott az államkincstár; • közben a lottónak komoly ellentábora akadt, ezért 1895-ben megszüntették; • 1946-ban bevezették a totót.
Értékelés: 127 szavazatból A SzerencseSzombat című zenés, szórakoztató sorsolási showműsorral az év minden szombatján találkozhatnak a nézők. Hétről hétre a Joker és az Ötöslottó élő sorsolása mellett a hazai könnyűzenei élet legismertebb előadói tűnnek fel, valamint a Luxor felvételről látható játéksorsolása során népszerű magyar sztárvendégekkel beszélgetnek a műsor házigazdái. Minden szombaton 18:45-kor a Dunán. Egyéb epizódok: Stáblista: Szerkeszd te is a! Sorsolás ma 19:00! | Lotto | Címkék | Diablo Hungary. Ha hiányosságot találsz, vagy valamihez van valamilyen érdekes hozzászólásod, írd meg nekünk! Küldés Figyelem: A beküldött észrevételeket a szerkesztőink értékelik, csak azok a javasolt változtatások valósulhatnak meg, amik jóváhagyást kapnak. Kérjük, forrásmegjelöléssel támaszd alá a leírtakat!
Sorsjáték hirdetés a Vasárnapi Újságban 1896-ból Forrás: Wikipedia A lottó magyarországi bevezetéséről 1956. december 29-én született kormányhatározat. Az ehhez kapcsolódó, a pénzügyminiszter 4/1957. számú rendelete 1957. január 17-én kelt, amiben az Országos Takarékpénztárt bízta meg a magyar lottó szervezésével. "A lottószelvényeken 90 szám közül 5 számot kell a fogadóknak megjelölniük. Ha ezek közül 2 vagy annál több megegyezik a kisorsolt számokkal, akkor nyernek" – közölte a részvételi szabályzat részleteit az 1957. február 13-i Sportfogadás újság. Lottó sorsolás ma. Az első lottósorsjegy ára 3 forint 30 fillér volt és 1957. február 13-tól kezdték árusítani. Alig egy hét alatt már több mint százezer szelvény érkezett be. Ekkor hozta meg a döntést a szervező Országos Takarékpénztárt, hogy a nyertes számokat szerencsegömbben fogják sorsolni minden hét csütörtökén. A budapesti központba 1957. február 27-én már szervezett módon érkeztek be a kitöltött szelvények, ami után elkezdődhettek a sorsolás rendezési munkálatai.
A cikk elkészítésében a Meiszter Rita által szerkesztett FŐMTERV 70 című kiadvány volt a segítségünkre. Írta: Zubreczki Dávid | Képszerkesztő: Virágvölgyi István A Heti Fortepan blog a Capa Központ szakmai együttműködésével valósul meg. Az eredeti cikk ezen a linken található: Gyere be a zöldbe! Mar 12, 2022 Növények a nagyvárosban Budapest zöldje – ezt mutatja a sok kép, az archív fotók. Lottó sorsolás ma.de. Illetve dehogy: épületeket mutatnak, szép vagy ócska házakat, templomokat, meg embereket, akik itt laktak vagy ide látogattak, és még esetleg néhány fát, bokrot, virágot. Szinte soha nem a fa, virág, bokor miatt készül a kép, és ritka az, ha ezekre csodálkozik rá a képeket nézegető. Sőt: ritka az, ha egy város kapcsán eszünkbe jut egyáltalán, hogy ott vannak növények is, velünk élők. Írta: Viczián Zsófia | Képszerkesztő: Virágvölgyi István A Heti Fortepan blog a Capa Központ szakmai együttműködésével valósul meg. Az eredeti cikk ezen a linken található:
Nem volt telitalálat az ötös lottó első márciusi sorsolásán, miközben 42-en csak egy számra voltak az 1, 4 milliárd forintos főnyereménytől. A Szerencsejáték Zrt. Fotók. tájékoztatása szerint az ötös lottó március 5-én tartott, 9. játékheti sorsolásán az alábbi számokat húzták ki: Nyerőszámok: 21 47 52 72 90 Nyeremények: 5 találatos szelvény nem volt; 4 találatos szelvény 42 darab, nyereményük egyenként 1 200 050 forint; 3 találatos szelvény 3151 darab, nyereményük egyenként 16 690 forint; 2 találatos szelvény 78 001 darab, nyereményük egyenként 1770 forint, A joker nyerőszáma: 397469. Az ötös lottó várható főnyereménye 1, 575 milliárd forint lesz a jövő héten.
A mai nap kerül kisorsolásra a közel 80 milliós lottó nyeremény. A DiabloHungaryTV élőben fogja közvetíteni az eseményt ma este 19:00 -tól - ekkor kezdődik az adás. Innentől kezdve bármelyik pillanatban sorsolhatunk. Tartsatok velünk! A közvetítés 19:00 -kor kezdődik és innentől kezdve bármelyik pillanatban sorsolhatunk. Amint megvan a nyertesünk (vagy a nem nyertesünk) itt az oldalon értesítjük egy privát üzenetben. Az eredmény az oldalra, majd csak Hétfő reggel fog kikerülni, amikor is a nevezést újra megnyitjuk és elkezdődik a 2. hét. Nézzetek minket, tartsatok velünk, hiszen az adás közben legendary giveaway is lesz! A skandináv lottó sorsolás ma mikor lesz és melyik csatornán?. Természetesen kérdezhettek is, és megpróbálunk mindenre válaszolni (akár az oldallal, vagy a játékkal kapcsolatban). Watch live video from diablohungarytv on Most itt vannak töltés... Hozzászólások betöltése...
Az első magyarországi lottósorsolás 1957. március 7-én rendben lezajlott a Mezőgazdasági, Erdészeti és Vízügyi Dolgozók Szakszervezetének Móricz Zsigmond kultúrotthonában, a Jókai utca 2. szám alatt. A játék hamarosan annyira népszerűvé vált, hogy 1957. július 12-én már megtartották az első vidéki sorsolást is Szekszárdon, ahol a 19. lottóhét nyerőszámait húzták ki.