A Budapest Bár vezetőjének és alapítójának, Farkas Róbertnek eredeti szándéka pontosan az volt, hogy új lendületet adjon a kávéházi cigányzene műfajának, életben tartva és megújítva a régi hagyományokat. A zenekarnak köszönhetően rég elfeledett dallamok váltak újra a köztudat, és a fiatalok kultúrájának részévé. Számos régi dalt leporoltak, elfeledetteket élesztettek újra, közismerteket öltöztettek új köntösbe, az utóbbi időben pedig számos új dalt is írtak. Korok, kultúrák, stílusok és korosztályok találkoznak a produkcióban – talán ezért is szeretik fiatalok és idősebbek egyaránt az együttest, amely mára többgenerációs kedvenccé vált. A Budapest Bár cikázik a zenei stílusok között és kiszakít a mindennapokból.
Szerencsére azért a BJC-ben van külön koncertterem is, ahol még meggyes sört se muszáj fogyasztani. Zipernovszky szerint az elmúlt években, évtizedekben emelkedett a jazz presztízse, amiben az is közrejátszik, hogy van már olyan televíziós kábelcsatorna, például a d1 tv, amely kilencven százalékban jazzt közvetít, méghozzá főleg élő koncerteket. (Más kérdés, hogy van Dankó Rádió is, amely nem feltétlenül a kifinomult zenei értékrendet közvetíti. ) Ott van aztán a Jazzy kereskedelmi rádió, amely elsősorban smooth jazzt játszik, ez a csatorna is nagyban hozzájárult a jazz népszerűsítéséhez. A jazz ugyanis alapvetően rádióhoz köthető. Amerikában az 1920-as, Európában a 30-as évektől a műfaj legfontosabb fóruma, közvetítője a rádió. A közelmúltban született jazz témájú művész- és dokumentumfilmek is növelik a műfaj presztízsét, például Miles Davisről ( The Birth Of The Cool, 2019) vagy Ella Fitzgeraldról született dokumentumfilm ( Just One Of Those Things, 2019) az elmúlt időszakban, de most is játszanak egy dokufilmet a Buena Vista Social Klub jelenségről.
Mára nem mondhatjuk, hogy a jazz rétegműfaj, hiszen annyi ága van a dixilandtől kezdve a smooth jazzen át a free műfajokig, ahogy a közönsége is, amelyet megszólít, nagyon sokrétű. Más az, aki a salgótarjáni dixiland vagy a kecskeméti Bohém Ragtime Fesztiválon hallgat jazzt, és más az, aki az IF Caféban. Ami az oktatást és az utánpótlás illeti, a szakértő ezt is kiválónak látja. 1965 óta létezik Magyarországon állami keretek között zajló jazzképzés, ami Gonda Jánosnak köszönhető. Egyrészt ott a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem és a magánintézményként működő Kodolányi János Egyetem Fehérváron, ezek felsőfokú végzettséget adnak, másrészt a Bartók Béla Zeneművészeti Szakgimnázium, amely középfokon oktat, illetve fontos képzőhely még a Snétberger Zenei Tehetség Központ is. Tehát négy helyen lehet jazz-zenész-képzésben részt venni, de ami nagyon fontos, és Gonda legnagyobb érdeme, hogy sok kis magyar faluban a helyi iskolákban is tanulhatnak alapfokon jazzt a diákok. A felsőfokú tanulmányok elvégeztével is számos kurzus és továbbfejlődési lehetőség létezik, itt van például a Lakatos Ablakos Dezső Jazz Előadóművészeti Ösztöndíj, amely 2005 óta működik azzal a céllal, hogy segítse a harminc év alatti művészeket a pályakezdésben (ezt évente három művész kaphatja meg bruttó 200 ezer forint értékben), és vannak tehetségkutatók, mint például a Showcase vagy a jazzvetélkedők.
Hogy ki milyen irányba megy el tanulmányai befejeztével, az egyéni művészi döntés. Van, aki session zenész lesz, van, aki stúdiózenész, van, aki a tanításban találja meg az útját. Azt mindenesetre elmondhatjuk, hogy amíg a pop egy kultúra, addig a jazz egy szakma, nagyon komoly képzéssel. Ahogy Wynton Marsalis trombitás mondta: "A dzsessz nem csupán annyi, hogy akkor most azt játszom, amihez kedvem szottyan. Ez egy nagyon strukturált dolog, ami hagyományokon alapul, és temérdek gondolatot és tudást igényel". (Borítókép: Bécsy Bence gitáros és Szeifert Jason Bálint basszusgitáros a Shinterz együttes tagjai a Magyar Jazz Ünnepén a Budapest Jazz Clubban 2020. október 7-én. Fotó: Mónus Márton / MTI)
A zenekarnak köszönhetően rég elfeledett dallamok váltak újra a köztudat, és a fiatalok kultúrájának részévé. Számos régi dalt leporoltak, elfeledetteket élesztettek újra, közismerteket öltöztettek új köntösbe, az utóbbi időben pedig számos új dalt is írtak. Korok, kultúrák, stílusok és korosztályok találkoznak a produkcióban – talán ezért is szeretik fiatalok és idősebbek egyaránt az együttest, amely mára többgenerációs kedvenccé vált. A Budapest Bár cikázik a zenei stílusok között és kiszakít a mindennapokból. Örömzene nyitott füleknek! Linkek:
Vendég: Pokorny Lia. A Budapest Bár a szívbemarkoló és szívderítő dalok cigányzenei feldolgozásaival vált Magyarország egyik legnépszerűbb zenekarává. Az együttes varázslatos vonzerejét a kitűnő zenészeknek és a magyar rockzene kultikus énekeseinek köszönheti. Az eredetileg egyetlen lemezre születő Budapest Bár tizenkét énekessel, teljesen egyedi felállásban működik – talán épp ezért lett mára a legkeresettebb koncertzenekar, fesztiválok és nagyszínpadok rendszeres fellépője. A Budapest Bár védjegyévé vált egyedi stílus gyökerei az 1920-30-as évekbeli, budapesti kávéházak világáig nyúlik vissza. Az ismert és kedvelt dalokat cigányzenei alapokon, jazz, pop, rock, klezmer és számos zenei műfaji elemmel ötvözve értelmezik újra – ezzel megteremtve egy új zenei irányzat, a gypsy lounge alapjait. A Budapest Bár vezetőjének és alapítójának, Farkas Róbertnek eredeti szándéka pontosan az volt, hogy új lendületet adjon a kávéházi cigányzene műfajának, életben tartva és megújítva a régi hagyományokat.
Értékelés: 66 szavazatból Erik Prince, a filmipar egykori neves személyisége rendkívül jövedelmező halottasház-láncolatot épített ki, méghozzá igen rövid idő alatt. Egykori felesége, Verity rájön a kapzsi Prince sötét titkára, s azzal keresi fel volt férjét, hogy magas nézettségű pletykaműsorából az egész világ megtudja majd, hogy egy hollywoodi filmcsillag holttestéről ellopott nyakékből alapította a vállalatát. Prince azonban egyszer s mindenkorra elhallgattatja a bosszúálló asszonyt. Columbo - XIII/3. rész: Béke poraira - ISzDb. Évadok: Stáblista:
Filmgyűjtemény Megnézendő Kedvenc Legjobb Filmgyűjtemények megtekintése
- csütörtök